%  P�eklad A Gentle Introduction to TeX -- Jemn� �vod do TeXu, 3.vyd., 1993
%  Pot�ebn� soubory: jemny.tex (hlavn�) a jemnyori.tex (volan�)

%  Z�sahy do maker ozna�en� zna�kou (P.O) provedl pro 3.vyd. Petr Ol��k.

%  special pro zaji�t�n� zrcadlov�ho tisku PostScriptem (pomoc� dvips):
%\special{!userdict begin /bop-hook{-1 1 scale -576 0 translate} def end}

\input czech.sty

\hsize=126mm
\vsize=195mm
\parskip=0.7\baselineskip

\hyphenation{
dia-kri-tic-k�
Dooba
in-struk-c�
jste
pre-pro-ce-so-rem
sa-mo-stat-nou
sa-mo-stat-n�
textu
sek-c�ch
ty-po-gra-fic-k�
}
\righthyphenmin=2

%%%%%%%% Here are the fonts other than the sixteen defined in %%%%%%%%%%%%%
% cm -> cs (P.O.)
\font\brm=csr10 scaled \magstep1
\font\bbrm=csr10 scaled \magstep2
\font\bbbrm=csr10 scaled \magstep3
\font \bbbbrm=csr10 scaled \magstep4
\font\bbbbbrm=csr10 scaled \magstep5
\font\sf = csss10
\font\chapfont=csbx10 scaled \magstep2
\font\secfont=csbx10 scaled \magstep1
\font\sc= cscsc10
\font\manual=logo10
% Zv�t�en� CS v logu CSTeX: (P.O.)
\font\cslogo=cmsy10 scaled \magstep1
\newfam\csfam  \textfont\csfam=\cslogo
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

% Nem�m po ruce makro verbatim.tex, tak jsem si je vyrobil (P.O.)
%\input verbatim
\def\verb#1{\noindent\def\startverb##1#1{##1\egroup}%
   \bgroup \def\par{\endgraf\penalty1000\relax}\setverb
   \parskip=0pt \parindent=0pt \obeylines \tt \startverb}
\def\setverb{\def\do##1{\catcode`##1=12}\dospecials\obeyspaces}
{\obeyspaces\gdef {\ }}

\tolerance 600
\lineskiplimit -1.5pt
\emergencystretch 1.33em
\def\,{\thinspace}
\def\filbreak{\vskip0pt plus 4\baselineskip\penalty-100
            \vskip0pt plus -4\baselineskip}
\def\medskip{\vskip\parskip}
\def\mezilinky{\par\nobreak\vskip \baselineskip \hrule
            \goodbreak \vskip 2pt \hrule\nobreak}


\vbadness=10000 %%%%%% I don't want to hear about overfull vboxes
\widowpenalty=10000 \clubpenalty=10000  %%% I hate widows and orphans! %%%

%%%%%%%%%%%%%%%%%% supress headline on title pages %%%%%%%%%%%%%%%%%%
\newif \iftitlepage    \titlepagetrue
\headline=
  {\iftitlepage \hfil \global\titlepagefalse \else \hfil \fi}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% define contents and index files %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%% Normally the contents and index are hard coded into the input file. %%%
%% To generate new ones, use \writingcontentstrue and \writingindextrue. %%
% Druhy radek uz neni pravda, obsah se automaticky nacita a index taky.

\newif \ifwritingcontents
\newif \ifwritingindex
\newwrite\contents         \newwrite\index
\newbox\actualcontents

\def\notocont#1{}  % P��kaz \notocont pou�it� v nadpise zp�sob�, �e
                   % n�sleduj�c� token bude aplikov�no v nadpise, ale ne
                   % v obsahu (P.O.)

%%%%%%%%%%%%%%%% exercise, section, and subsection macros %%%%%%%%%%%%
\newcount\exno                   %%%%%% counter for exercises %%%%%%%%
\newcount\secnum \secnum=0       %%%% counter for section numbers %%%%
\newcount\subsecnum
\newcount\subS \subS=0           %% counter for changing subsec toks
\newtoks\chaptok
\newcount\ssnum

% aby se l�pe (a automaticky) d�lal obsah: (P.O.)

\def\section#1{
            \vfill\eject %%%%% new section starts on a new page
            %%%\ifodd\pageno \else\ \vfill\eject \fi %start on an odd page
            \global\advance\secnum by 1 \subsecnum=0 \exno=0
            \ifnum \secnum = 1 \pageno=1 \fi
            {\baselineskip=1.44\baselineskip
             \let\notocont=\relax
             \ifnum \secnum > 0
                \leftline{\chapfont Kapitola \the\secnum}
                \vskip 3pt \fi
             \leftline{\chapfont #1}}
            \chaptok={#1}
            \ifwritingcontents \write\contents{\string\line\string{%
                   \the\chaptok\space
                   \string\dotfill{}
                   \ifnum \pageno < 0 \romannumeral-\pageno
                   \else \the\pageno \fi
                   \string}}\fi
            \vskip\baselineskip
            \hrule
            \vskip 1cm
            \titlepagetrue}

\def\subsection#1{\advance\subsecnum by 1
               \vskip 20pt
               {\def\\{\hbox{}\nobreak\hfil\hbox{}\break}%
               \let\notocont=\relax
               \setbox0=\hbox{\secfont \the\secnum .\the\subsecnum\ }%
               \hangindent\wd0\hangafter1
           % P�idal jsem, aby se zv�t�ilo CS v logu CSTeX: (P.O.)
               \def\cal{\fam\csfam}
               %==
               \secfont \noindent\box0#1\par}
               %!! handlov�n� se \subsect:
               \ssnum=\the\subsecnum \advance\ssnum by 100
               \toks\the\ssnum={\qquad#1 \dotfill{} }
               \edef\writecon{\write\contents
                  {\string\line\string{%
                   \noexpand\the\toks\the\ssnum\space
                   \noexpand\the\pageno\string}}}
               \ifwritingcontents \writecon \fi
               \nobreak }

\def\exercise{\global\advance \exno by 1
         \vskip0.8\baselineskip
         \noindent $\triangleright$ Cvi�en�\  \the\secnum.\the\exno\quad}

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%% definitions of control sequences for characters in the typewriter font %%%
%%%% for short phrases this is easier than using a literal construction %%%%
\def\\{\char92{}}          %%%%% backslash %%%%%
\def\lb{\char'173{}}       %%%%% left bracket %%%%%
\def\rb{\char'175{}}       %%%%% right bracket %%%%%
\def\sp{\char32{}}         %%%%% special space symbol %%%%%
\def\ts{\thinspace}        %%%%% short form for thinspace %%%%%
\def\beginliteral{
    \vskip\baselineskip
    \begingroup
    \tt
    \obeylines
    %{\obeyspaces\global\let =\ }
    \catcode`\@=0
    \parskip=0pt\parindent=0pt
    \catcode`\$=12\catcode`\&=12\catcode`\^=12\catcode`\#=12
    \catcode`\_=12\catcode`\=12
    \def\par{\leavevmode\endgraf}
    \catcode`\{=12\catcode`\}=12\catcode`\%=12\catcode`\\=12
    }
\def\endliteral{\endgroup}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%


% Prost�ed� s punt�kat�mi polo�kami (P.O.):
\def\begitems{\medskip\bgroup\parskip=0pt\catcode`\*=13 \narrower}
\def\enditems{\par\egroup\medskip}
{\catcode`\*=13 \gdef*{\par\noindent\llap{$\bullet$\ }\ignorespaces}}

%%%%%%%%%%%%%% inhibit hyphenation of typewritter text %%%%%%%%%%%%%%
\hyphenchar\tentt=-1

%%%%%%%%%%%% grouping to make input listing in typewriter type %%%%%%%
\def\beginuser{\vskip2\parskip
               \begingroup
               \tt \obeylines \parskip=0pt \parindent=0pt}

\def\enduser{\endgroup\vskip\parskip}


%%%%%%%%%%% macro to construct tables (easily) %%%%%%%%%%%%%%%%
%%% parameters: title goes between brackets, rest of the
%%%             paragraph is the table
%\def\maketable[#1]#2\par{
%\setbox1=\vbox{#2}
%$$\vbox{
%        \hbox to \wd1{\bf \hss #1 \hss}
%        \vskip 12pt
%        \box1
%       }
%$$
%}
%%%%%%%%%%%  end of macro to construct tables  %%%%%%%%%%%%%%%%

%%%%%%%%%%% macro to put a box around the text %%%%%%%%%%%%%%%%
\def\makebox#1#2#3% vsize, hsize, inserted text
{\hbox{\vrule
       \vbox to  #1{\hrule \vss
                   \hbox to #2{\hss#3\hss}\vss
                   \hrule}\vrule}}
\def\displaytext#1{$$\hbox{#1}$$}


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% logos %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\def\LaTeX{{L\kern-.36em\raise.3ex\hbox{\sc a}\kern-.15em
   T\kern-.1667em\lower.7ex\hbox{E}\kern-.125emX}}

\def\AMSTeX{{$\cal A$}\kern-.1667em\lower.5ex\hbox
 {$\cal M$}\kern-.125em{$\cal S$}-\TeX}

% (P.O.):
\def\AMS{{$\cal A$}\kern-.1667em\lower.5ex\hbox
 {$\cal M$}\kern-.125em{$\cal S$}}

\def\MF{{\manual META}\-{\manual FONT}}%

\let\mf=\MF

% (P.O.):
\def\CS{$\cal C\kern-.1667em\lower.45ex\hbox{$\cal S$}\kern-.075em $}
\def\CSTeX{\CS\TeX}
\def\CSTUG{\CS TUG}

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% determine whether answers are printed %%%%%%%%%%%%%%%%
\newif \ifwritinganswers
%\writinganswersfalse        %%% use this line to suppress answer section
\writinganswerstrue         %%% use this line to include answer section
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

%%%%%%%%%%%% macro to write the date out the date and time %%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%          TeXbook   p. 406 for date            %%%%%%%%%%%
\def\today{\ifcase\month\or January\or February\or March\or April\or
May\or June\or July\or August\or September\or October\or November\or
December\fi \space\number\day, \number\year}

\newcount\hour \newcount\minute
\hour=\time  \divide \hour by 60
\minute=\time
\loop  \ifnum \minute > 59 \advance \minute by -60 \repeat
\def\writetime{\ifnum \hour<13 \number\hour:%  % supresses leading 0's
                      \ifnum \minute<10 0\fi%  % so add it it
                      \number\minute
                      \ifnum \hour < 12 \ A.M. \else \ P.M. \fi
      \else \advance \hour by -12 \number\hour:%  % supresses leading 0's
                      \ifnum \minute<10 0\fi%     % add it in
                      \number\minute \ P.M. \fi}

\def\datestamp{%
    \rightline{\sevenrm Run through \TeX{} on \today{} at \writetime}}


%%%%%%%%%%%% macro to put TeX references in right/left margin %%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%% Stridave marginalie (vpravo/vlevo podle stranky)
%%%%%%%%%%% vytvoril (P.O.) -- puvodne byly jen vpravo.

\newcount\margincount  \margincount=0
\newwrite\marfile \newread\testinput
\newtoks\margintok

\def\setmargin#1:#2{\expandafter\def\csname margin#1\endcsname{#2}}

\def\leftmargin {\leftline {\hbox to0pt{\hss\box0\quad}}}
\def\rightmargin{\rightline{\hbox to0pt{\quad\box0\hss}}}

\margintok={\ifodd\pageno \string\rightmargin \else \string\leftmargin \fi}

\def\TeXref#1{\vadjust{\baselineskip=0pt
  \setbox0=\vbox{\baselineskip=8.4pt \kern-15pt
    \setbox0=\hbox{\sevenrm\TeX book:}\copy0
    \hbox to\wd0{\sevenrm\hfil#1\hfil}\kern-10pt}
  \ht0=0pt \dp0=0pt
  \global\advance\margincount by 1
  \expandafter\ifx\csname margin\the\margincount\endcsname\relax
    \message{Warning: margin note \the\margincount\space
       is not localised; run the TeX twice!}
    \rightmargin \else
    \csname margin\the\margincount\endcsname \fi
  \edef\writemar{\write\marfile{\string\setmargin\space
    \the\margincount:\the\margintok}}
  \writemar}}

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%% Printindex macro reads the jemny.ind file,
%%%%% the output from command  "makeindex -s introind.sty jemny.idx"
%%%%% (P.O.):

\newbox\indbox
\newdimen\goal

\def\printindex{%
  \subsection{��dic� znaky}  \vskip15pt plus 2pt
  {\parskip 0pt  \topskip=0pt
  \splittopskip=0pt plus \baselineskip
  \let\smallbreak\relax
  \def\item{\par\noindent\\}\tt
  \setbox\indbox=\vbox\bgroup\hsize=.24\hsize
  \vskip0pt plus 5pt
  \input \jobname.ind
  \vfil\egroup
  \composecolumns
  }}
\def\indexspace{%
  \vfil\egroup
  \setbox0=\vsplit\indbox to 6\baselineskip
  \setbox1=\vsplit\indbox to 6\baselineskip
  \setbox2=\vsplit\indbox to 6\baselineskip
  \setbox3=\vsplit\indbox to 6\baselineskip
  \line{\vtop{\unvbox0}\hfil\vtop{\unvbox1}\hfil
        \vtop{\unvbox2}\hfil\vtop{\unvbox3}}
  \let\indexspace=\relax
  \subsection{��dic� slova}
  \vskip15pt plus 2pt
  \setbox\indbox=\vbox\bgroup\hsize=.33\hsize
  \vskip0pt plus 5pt}
\def\composecolumns{%
  \vskip0pt\penalty0
  \goal=\vsize \advance\goal by -\pagetotal \advance\goal by -.5\baselineskip
  \ifdim\ht\indbox<3\goal
    \goal=\ht\indbox \divide\goal by 3 \advance\goal by .6\baselineskip
  \fi
  \setbox0=\vsplit\indbox to \goal
  \setbox1=\vsplit\indbox to \goal
  \setbox2=\vsplit\indbox to \goal
  \line{\vtop{\unvbox0}\hfil\vtop{\unvbox1}\hfil\vtop{\unvbox2}}
  \vfil\break
  \ifvoid\indbox \let\next=\relax \else \let\next=\composecolumns \fi
  \next}


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% Auxiliary files %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\writingcontentstrue  %%% use this line to make the contents
\writingindextrue     %%% use this line to make the index

%%%%%%%%% jemny.mar:
\immediate\openin\testinput=\jobname.mar
\ifeof\testinput\let\next=relax \else \def\next{\input \jobname.mar } \fi
\immediate\closein\testinput \next
\immediate\openout\marfile=\jobname.mar

%%%%%%%% jemny.toc:
\setbox\actualcontents=
\vbox{Obsah se vytvo�� p�i druh�m pr�chodu zpracov�n� \TeX{}em.}
\immediate\openin\testinput=\jobname.toc
\ifeof\testinput\def\next{\message{Warning: The content of contents is
                                   not known, run the TeX twice!}}
\else \def\next{\setbox\actualcontents=\vbox{\input \jobname.toc }} \fi
\immediate\closein\testinput \next
\ifwritingcontents \openout\contents=\jobname.toc     \fi

%%%%%%%% jemny.ind (input) file:
\immediate\openin\testinput=\jobname.ind
\ifeof\testinput \let\printindex=\relax
  \message{WARNING: Index is not known, you must run makeindex and TeX again!}
\fi
\immediate\closein\testinput

%%%%%%% jemny.idx (output) file:
\ifwritingindex \openout\index=\jobname.idx
   \def\toindex#1{%
       \ifhmode\unskip\fi\write\index{\string\i{\noexpand#1}{\the\pageno}}}
\else \def\toindex#1{\ifhmode\unskip\fi} \fi



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%  t e x t  %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\titlepagetrue
{\nopagenumbers
\def\sectiontitle{�vod}
\topinsert \vskip 6 cm \endinsert
\centerline{\chapfont Jemn� �vod do \TeX{}u}
\vskip 15 pt
\centerline{\secfont Manu�l pro samostatn� studium}
\vskip 3cm
\leftline{Z�kladn� verzi napsal}
\leftline{Michael Doob}
\leftline{Department of Mathematics}
\leftline{The University of Manitoba}
\leftline{Winnipeg, Manitoba, Canada R3T 2N2}
\vskip 2cm
\leftline{Voln� p�elo�ili a~zna�n� upravili}
\leftline{Josef Dane� a~Ji�� Vesel�}
\leftline{s~nezanedbatelnou pomoc� Old�icha Ulrycha, Karla Hor�ka
a~Petra Ol��ka}
\bigskip
\leftline{�eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX u~(\CSTUG)}
\bigskip
\leftline{Praha 1993}
\vskip\baselineskip

\titlepagetrue\vfill\eject
}
\secnum=-2 \pageno=-1



\section{�vod}

Za�neme �patnou zpr�vou: \TeX{} je rozs�hl� a~komplikovan�
program, kter� je ur�en k~atraktivn�mu tisku. Tato skute�n�
komplikace m��e zp�sobit ob�as neuv��itel\-n� v�ci. A~nyn�
lep�� zpr�va: jednoduch� hladk� text vys�z�me pomoc� \TeX
u~snadno. Proto lze za��t se snadn�mi texty
a~postupovat ke komplikovan�j��m situac�m.

��elem tohoto manu�lu je postupovat od sam�ho za��tku
k~mnohem slo�it�j\-��m v�cem. Nep�edpokl�d� se ��dn� p�edch�zej�c�
znalost \TeX u. Postupem po sekc�ch podle
�asov�ch mo�nost� se m��ete nau�it zvl�dat velmi r�znorod�
texty.

N�kolik doporu�en�:
v~ka�d� sekci jsou cvi�en�.
Rozhodn� je ud�lejte! Jedin� cesta, jak se nau�it \TeX,
je pou��vat ho. Je�t� l�pe je samostatn�
experimentovat; zkuste d�lat variace na jednotliv� cvi�en�.
Experimentov�n�m
v~��dn�m p��pad� nem��ete \TeX\ po�kodit.
V�imn�te si na okraj�ch uveden�ch odkaz�: vztahuj� se ke
Knuthov� knize The \TeX book  --   jsou zna�eny logem \TeX.
Budete-li pot�ebovat
o~n�jak� v�ci podrobn�j�� informace, je to to spr�vn�
m�sto, kde je hledat.
Mimochodem,
v~tomto textu je p�r drobn�ch l��; jsou pou�ity
k~zakryt� komplikac� (ch�pu je jako b�snick� licence). A�
budete zku�en�j��
v~zach�zen�
s~\TeX em, snadno je odhal�te.

\TeX\ je ve�ejn� p��stupn� program (public domain), kter� je
k~dispozici bez vyd�n� za licenci. Byl vytvo�en Donaldem
Knuthem ze Stanfordovy univerzity na z�klad� velk�ho
projektu. Na trhu zam��en�m na zisk by tento program st�l
tis�ce dolar�. \TeX{} Users Group (TUG) je nev�d�le�n�
organizace, kter� distribuuje kopie \TeX u, inovuje
programy a~poskytuje informace
o~v�voji hardwaru a~softwaru
ve sv�ch publikac�ch  TUGboat a~\TeX niques. �lensk�
p��sp�vek nen� velik�: vezm�te to, pros�m,
v~�vahu.\footnote{${}^1$}{V roce 1993 �inil US \$ 60 a~je
v~n�m zahrnuto p�edplatn� �asopisu TUGboat.}
Adresa je n�sleduj�c�:
\vskip40pt
\vskip\baselineskip
\centerline{\bf \TeX{} Users Group}
\centerline{\bf P.O. Box 869}
\centerline{\bf Santa Barbora, CA 93121--1041}
\centerline{\bf U.S.A.}
\vfil\eject
Tento manu�l by nevznikl bez pomoci jin�ch. Zejm�na
opravy a~n�vrhy od n�sledu\-j�c�ch lid� byly neocenitelnou
pomoc�:
Robert~Messer (Albion College),
Anita Hoo\-ver (University of Delaware),
John~Lee (Northrop Corporation),
Emily H.~Moore (Grinnell College).
{\sl [\dots mnohem p��padn�j�� text by m�l b�t vlo�en na
toto m�sto. Cht�l bych sem d�t va�e jm�no, po�lete mi proto
sv� p�ipom�nky!]}

N�kolik lid� mi tak� poslalo ��st nebo cel� manu�l, kter�
u~nich pou��vaj�. N�kolik jin�ch jsem obdr�el jako reakci na
tento text. Zejm�na r�zn� typy skript od n�sleduj�c�ch lid�
byly pro mne neju�ite�n�j��:
Elizabeth Barnhart (TV Guide),
Stephan v.\ Bechtolsheim (Purdue University),
Nelson H.~F.~Beebe (University of Utah)
a~Leslie Lamport (Western Digital Corporation),
Marie McPartland-Conn a~Luarie Mann (Stratus Computer),
Robert Messer (Albion College),
Noel Peterson (Library of Congress),
Craig Platt (University of Manitoba),
Alan Spragens (Stanford Linear Accelerator Center),
Christina Thiele (Carleton University)
a~Daniel M.~Zirin (California Institute of Technology).
\bigskip

\noindent{\bf Pozn�mka p�ekladatel� o~autorovi:}
Profesor Michael DOOB se
narodil v~roce 1942 ve Spojen�ch St�tech. Doktor�t (Ph.D.)
z�skal pod veden�m Alana Hoffmana na City University v~Nov�m
Yorku v~roce 1969. Je autorem n�kolika des�tek v�deck�ch
prac� a~dvou knih o~algebraick� teorii graf�. P�sob� jako
profesor  na univerzit� v~Manitob� a~je \TeX editorem
Kanadsk� matematick� spole�nosti. Jeho �ena se jmenuje
Judita; m� dv� d�ti, Lisu a~Briana.\par

Kn��ka \uv{Jemn� �vod do \TeX u} umo��uje �ten��i
proniknout do taj� \TeX{}u s~mi\-mo��dnou lehkost� a~pln�
posta�� pro takov�ho �ten��e, kter� chce b�t obezn�\-men�m
expertem, ne v�ak \TeX pertem. Autor poskytl p�ekladatel�m
s~mimo��d\-nou ocho\-tou dv� verze textu v~elektronick� podob�.
P�eklad byl po��zen ze star�� verze s~p�ihl�dnut�m k~�prav�m
proveden�m v~nov�m textu. Autorovi, kter� dal sv�j
text k~dispozici ve�ejnosti (public domain), pat�� d�k cel� st�le
rostouc� skupiny p��znivc� \TeX u~u~n�s. Zde je t� na m�st�
upozornit �ten��e na to, �e druh� vyd�n� se od prvn�ho dosti
odli�uje. \par

P�ekladatel� d�kuj� p��tel�m, koleg�m, zn�m�m a~student�m
MFF\thinspace UK, kte�� jim ob�tav� pomohli s~hled�n�m
chyb p�i korektur�ch. Za zb�vaj�c� chyby nesou odpo\-v�d\-nost
pouze p�ekladatel�. Proto�e v���me, �e se text bude �ten���m
l�bit, douf�\-me, �e vyjde patrn� d��ve �i pozd�ji znovu;
pros�me proto
o~sd�len� dal��ch naleze\-n�ch chyb a~nedopat�en�. Tato
prosba je aktu�ln� st�le, proto�e v�dy je co vylep�ovat
a~po�et za��naj�c�ch u�ivatel� \TeX u~patrn� n�jakou dobu
je�t� poroste. V~dohledn� dob� po��t�me s~vyd�n�m
podrobn�j�� u�ebnice v�novan� makru {\tt plain.tex}, p�esto
v�ak v���me, �e tato kn��ka bude �ten��skou ve�ejnost�
p�iv�t�na jako pot�ebn� pom�cka.
\bigskip

\noindent{\bf Pozn�mka p�ekladatel� k~druh�mu vyd�n� (kr�ceno):}
Kdy� jsme kn��ku Michaela Dooba p�ekl�dali, netu�ili jsme,
jak� vzbud� z�jem. N�klad byl za kr�tkou dobu rozebr�n a~tak
doch�z� k~druh�mu vyd�n�. V�imn�me si kr�tce n�kter�ch
souvislost�.

Brzo po vytvo�en� \TeX u~vznikla v~USA mezin�rodn� organizace
u�ivatel� \TeX u~ozna�ovan� kr�tce TUG (\TeX\ Users Group),
kter� ji� dvan�ct let vyd�v� �asopis ryze v�novan� \TeX u. Rok
1989 znamen� ur�it� zlom: po jist�m v�h�n� vytvo�il Donald
Knuth novou verzi \TeX u; je osmibitov� (tj. doch�z�
k~dvojn�sobn�mu zv�t�en� tabulek \uv{pou�iteln�ch} p�smen).
T�m se \TeX\ 3.x stal mnohem adaptovateln�j�� pro jazyky
s~v�t��m po�tem (akcentovan�ch) hl�sek, tedy
i~pro �e�tinu. Pot�eba n�rodn� standardizace vede ke
vzniku st�le nov�ch odno�� TUGu, zpravidla na z�klad�
u��van�ho jazyka nebo podle geografick�ch podm�nek.

V~�eskoslovensku se pokusili u�ivatel� \TeX u~sdru�it pod
hlavi�kou Jednoty �eskoslovensk�ch matematik� a~fyzik�. Po
listopadu 1989 se podstatn� zjednodu�ilo zakl�d�n� nov�ch
organizac�: vzniklo �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX{}u
(\CSTUG). S~vyu�it�m zahrani�n�ch soubor� public domain
softwaru, SB\TeX u~a pozd�ji zejm�na em\TeX u,
vytvo�il Old�ich Ulrych z~M�\thinspace UK
(MFF\thinspace UK Praha) programov�
bal�k, kter� stru�n� ozna�ujeme \CSTeX. Obsahuje prost�ed�
a~pot�ebn� programov� vybaven� pro
psan� text� v~�e�tin�, sloven�tin� a~angli�tin�, snadno si
jej v�ak uprav�te i~pro psan� v~jin�ch jazyc�ch.

\bigskip

\noindent {\bf Pozn�mka p�ekladatel� k~t�et�mu vyd�n�:}
Je nesporn� p��jemn� ps�t p�edmluvu k~t�et�mu vyd�n� Doobovy kn��ky; m�me
pocit, �e jej� p�elo�en� bylo dob�e vynalo�enou prac�. Kn��ka vych�z� na
konci roku 1993, a~tak je p��le�itost ke kr�tk� bilanci.

Dnes ji� \TeX{} nepat�� v~�esk� ani Slovensk� republice k~nezn�m�m pojm�m.
Pou��v� se ho k~publikaci t�m�� v�ech u~n�s vyd�van�ch matematick�ch
�asopis� i~�ady �asopis� jin�ho zam��en�. Tiskne se j�m ledacos, od
slo�enek a~�koln�ch �asopis� a� po �asopisy o~�achu, teologick�
publikace a~des�tky dal��ch v�c�. Je n�strojem na tvorbu p��sp�vk� pro
zahrani�n� publikace, pro psan� diplomov�ch i~doktorsk�ch prac�, pro
vyhl�ky, ob�asn�ky -- zkr�tka je t�m�� \uv{d�ve�kou pro v�echno}.

S~rostouc� rol� \TeX{}u stoup� i~v�znam �eskoslovensk�ho sdru�en� u�ivatel�
\TeX{}u -- \CS TUGu (ano, st�le se tak jmenujeme a~snad je�t� n�jak� �as
jmenovat budeme) a~jist� standardizace u��van�ho vybaven�. Nejde tolik
o~to, kdo a~jak� bude pou��vat editor -- sp��e o~ovlivn�n� toho, aby r�zn�ch
k�dov�n� rad�ji ubylo, ne� d�le p�ib�valo. Je v�ak jen p��jemn�, kdy�
zjist�te, �e na v�ech pracovi�t�ch, na kter� u~n�s z~toho �i jin�ho d�vodu
zav�t�te, se \TeX{} chov� stejn�; nemus�te se nikoho na nic pt�t, v�te
o~syst�mu (skoro) v�echno.

Dne�n� podoba \CSTeX{}u ji� nen� d�lem jednotlivce. Pracovala na n� v�ce �i
m�n� �ada koleg� z~\CS TUGu. T�m dnes nesporn� pat�� d�k cel� na��
\TeX{}ovsk� u�ivatelsk� ve�ejnosti -- ano, je toti� zcela p�irozen�, �e je
daleko v�ce u�ivatel� \TeX{}u ne� �len� \CS TUGu.

Tv�rci \CSTeX{}u v�ak krom� d�kaz� a~povzbuzen� k~dal�� pr�ci pot�ebuj�
je�t� n�co nav�c: zp�tnou vazbu k~u�ivatel�m. Proto je d�le�it� v�d�t, kdo
v~t� skupin� pracoval a~co m�l na starost. P�ipom�nky (nejl�pe formou
elektronick� po�ty) sm��ujte proto p��mo jednotliv�m �len�m t�to skupiny.
D�le�it� elektronick� adresy naleznete mezi p��lohami na konci t�to kn��ky.

Na tvorb� \CSTeX{}u se pod�leli tito kolegov�:
Martin B�l�, spr�vce jednoho z~na�ich elektronick�ch arch�v� dostupn�ch po
s�ti Internet (�prava \LaTeX{}ovsk�ch maker pro \CS-fonty, testov�n�,
�dr�ba instalace ve form� arch�vu),
Miroslav Dont (stahov�n� n�kter�ch bal�k� pro instalaci z~ve�ejn�ch
arch�v�, testov�n�),
Karel Hor�k, sou�asn� p�edseda \CS TUGu (z�v�re�n� �prava zdrojov�ch text�
pro \CS-fonty, kontakt s~dodavateli program� ���en�ch pouze v~r�mci
\CS TUGu),
Janka Chleb�kov� (slovensk� d�len� slov a~n�kter� aspekty
\uv{posloven��ov�n�}),
Ladislav Lhotka (�esk� d�len� slov, �prava \CS-font�, testov�n�),
Petr Novotn� (\CS BiB\TeX),
Petr Ol��k, autor instala�n�ho programu (program MNU, konfigurace
\CSTeX{}u, instala�n� a~provozn� d�vky, podp�rn� makra pro \CS-fonty),
Old�ich Ulrych, tv�rce p�vodn� instalace a~koordin�tor prac�
(koncepce stylu {\tt czech.sty}, pomocn� programy {\tt cstocs}, {\tt
dviout}, za�azen� \CS-font� do instalace podle skupin),
Zden�k Wagner (\CS\kern1ptINDEX)
a~\dots{}
-- toto je alibistick� m�sto, nebo� i~p�es velkou snahu postihnout z�sluhy
na vzniku instalace jsme mohli n�koho opomenout.

Na tomto m�st� bych se r�d zm�nil je�t� o~roli Petra Nov�ka, kter� dal
k~dispozici \CS TUGu svoje p�vodn� \CS-fonty a~tak skupin� u�et�il
nezanedbateln� mno�stv� pr�ce. Pavel �eve�ek je autorem upraven� verze
\CS EDu a~Janu� Dr�zd (s~n�kolika dal��mi kolegy) je autorem programu
\TeX SPELL pro kontrolu p�eklep�. Nebylo by vhodn� opomenout roli Eberharda
Mattese, jeho� programy tvo�� hlavn� a~nejd�le�it�j�� ��st instalace,
i~autor� n�kolika dal��ch drobn�j��ch program� (ovlada� kl�vesnice, vlnka,
\dots).

Na z�v�r bychom r�di pod�kovali v�em, kte�� se na pr�ci \CS TUGu
pod�lej� a~kte�� umo��uj� vyd�v�n� informa�n�ho zpravodaje \CS TUGu
i~dal��ch publikac� o~\TeX{}u v~�e�tin� a~sloven�tin�. Ti v�ichni jsou
sdru�eni v~organizaci

\vskip\baselineskip
\centerline{\bf �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX{}u (\CS TUG)}
%\centerline{\bf Sokolovsk� 83}
%\centerline{\bf 186 00\quad Praha 8}

\noindent
(viz stanovy na konci t�to publikace). Mezi jeho �leny bychom v�s r�di
pozvali. P�ihl�ku a~slo�enku si m��ete vyzvednout na adrese sdru�en�
v~M�~UK, nebo v~M�~AV~�R na sekretari�t� \CS TUGu.

\vfill \eject

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% Obsah %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\section{Obsah}

\unvbox\actualcontents


\section{Prvn� kroky }

\subsection{Co je \TeX{} a~co \TeX{} nen� }

\TeX{} je program, kter� se pou��v�
k~tisku pomoc� po��ta��;
zejm�na je vhodn� pro texty
s~mnoha matematick�mi symboly.
Nau�it se pou��vat \TeX{} je tak trochu jako nau�it se ciz�
jazyk. Nejprve se zd�, �e se �lov�k mus� nau�it �pln�
ohromuj�c� �adu nov�ch term�n�,
z~nich� n�kter� pat�� do
typografie a~jin� p�ipom�naj� v�ci
z~programov�n�.
Stejn� ale jako
u~ciz�ch jazyk�, za�nete-li
s~jednoduch�mi
my�lenkami a~obraty, budete brzo zn�t dost na �e�en� v�t�iny
situac� a~komplikovan�j�� tisk se nau��te zvl�dat p��le�itostn�
pozd�ji.
Nej�pln�j��m zdrojem informac�
o~\TeX{}u je nepochybn�
kn��ka {\bf The \TeX book} od Donalda E. Knutha\footnote{$^1$}{Addison-Wesley,
Reading, Massachusetts, ISBN 0-201-13447-0, 1992, 22.~vyd.}.
Tato kniha je �plnou encyklopedi� a~slovn�kem pro u�ivatele \TeX{}u
a~m�l by ji m�t
k~dispozici ka�d�, kdo \TeX{} pravideln�
pou��v�. Tak, jako by v�ak bylo t�m�� nemo�n� se nau�it
anglicky pouze �ten�m u�ebnice anglick� gramatiky a~slovn�ku, je
obt��n� se jednodu�e nau�it zach�zet s~\TeX{}em pouze
�ten�m knihy {\bf The \TeX book}.

Smyslem tohoto textu je sezn�mit �ten��e se z�kladn�mi
my�lenkami \TeX{}u v~tom rozsahu, aby j�m mohl rutinn� vytv��et
texty. Po zvl�dnut� z�klad� bude moci
n�ro�\-n�j\-�� u�ivatel vytv��et rozmanit� nebo p�vodn�
v�ci pomoc� Knuthovy knihy {\bf The \TeX book}.
V~t�to ��sti pod�me p�ehled toho, �eho chceme dos�hnout.
Vyme\-z�me to, co \TeX\ d�l� a~co neum�. Z�rove� se
nau��me n�kolik u�ite�n�ch term�n� a~budeme
um�t dokonce ji� n�co vytisknout.

Pod�vejme se nejprve na to, co mus�me ud�lat, jestli�e
chceme vytvo�it n�jak� text pomoc� \TeX u. Prvn�m krokem je
vytvo�en� souboru, kter� se pak \TeX{}u p�edlo�� ke �ten�.
Tento soubor se obvykle naz�v� {\it vstupn�
soubor\/} (\TeX\ file).
Lze ho vytvo�it pomoc� jednoduch�ho
textov�ho editoru (ve skute�nosti, pokud pou��v�te
nestandardn� textov� procesor, mus�te se ujistit, �e v�
text lze ulo�it
v~ASCII nebo ve tvaru bez jak�chkoli
vlastn�ch ��dic�ch znak�). Program \TeX\ pak �te v� vstupn� soubor
a~vytvo�� soubor s~extenz� {\tt dvi} (dvi file).
V~tomto p��pad� jde o~jistou zkratku: {\bf DVI} je
odvozeno od {\bf D}e{\bf V}ice {\bf I}ndependent.
Tento soubor nen� �iteln�, p�inejmen��m pro lidi.
Av�ak  soubor {\tt dvi} se �te potom jin�m programem, kter�
naz�v�me {\it ovlada�\/} (driver, resp. device driver). Ten teprve
vytvo�� soubor, kter� je pro lidi (po vyti�t�n�) �iteln�.
\TeXref{23}
Pro� zvl�tn� soubor?
Tent�� soubor {\tt dvi}  lze zpracovat r�zn�mi ovlada�i a~dostat tak
v�stup na jehli�kov� tisk�rn�, laserov� tisk�rn�, na
monitoru nebo na osvitov� jednotce (phototypesetter).
Jestli�e jste vytvo�ili soubor {\tt dvi}, kter� d�v� spr�vn�
v�stup nap��klad na obrazovce, m��ete si b�t jisti,
�e d� p�esn� tot� (samoz�ejm� v~kvalitn�j�� podob�)
na laserov� tisk�rn�. To p�i p��prav� text� umo��uje
odstranit velkou ��st chyb p�ed prvn�m ti�t�n�m.
Cel� proces lze ch�pat jako postup podle sch�matu:

$$
\lower .3cm \makebox{1cm}{2.7cm}{vstupn� soubor }
{\hbox{\ \TeX{} program \ } \atop \longrightarrow}
\lower .3cm \makebox{1cm}{2.5cm}{soubor {\tt dvi}}
{\hbox{\ ovlada�\ } \atop \longrightarrow}
\lower .3cm \makebox{1cm}{2.7cm}{�iteln� v�stup}
$$

\noindent To ale znamen�, �e nevid�me v�sledek na�� pr�ce
v~kone�n� podob� v~dob�, kdy ho vytv���me pomoc� kl�vesnice
po��ta�e nebo termin�lu  --   mus�me trochu po�kat.

V~p��pad� \TeX u~se trocha trp�livosti vyplat�, nebo�
m��eme p�i psan� u��vat mnoho symbol�, jejich� psan� bychom norm�ln� p�i pou�it�
v�t�iny textov�ch editor� �i procesor� nezvl�dli. Nav�c sazba je d�l�na
s~v�t�� p�esnost�
a~vstupn� soubory lze p�itom jednodu\-�e pos�lat pomoc� elektronick�
po�ty mezi jednotliv�mi po��ta�i nebo je p�en�et na
magnetick�m m�diu.

V~t�to knize se hlavn�
soust�ed�me na prvn� krok, tj.~na vytvo�en� vstupn�ho
(\TeX{}ov�ho) souboru.
Existuj� dva zp�soby zpracov�n� tohoto souboru \TeX{}em:
d�vkov� (tzv. batch mode) nebo interaktivn�. P�i
d�vkov�m zp�sobu zpracov�n� p�edlo��te soubor po��ta�i
ke zpracov�n� a~na konci zpracov�v�n� dostanete v�sledek.
V~interaktivn�m zp�sobu se b�h programu m��e p�eru�it
pro p�ijet� dal��ch instrukc� od u�ivatele, tj.~u�ivatel
m��e b�t
v~interakci
s~programem. Interaktivn�
pou�it� \TeX{}u umo��uje u�ivateli opravu n�kter�ch
chyb,
v~d�vkov�m m�du \TeX{} opravuje chyby s�m, jak nejl�pe
um�. Prv�mu zp�so\-bu se d�v�  samoz�ejm� p�ednost. V�echny
implementace \TeX{}u na osobn�ch po��ta\-��ch
a~v�t�ina implementac� na vel\-k�ch
po��ta��ch umo��uj� interaktivn� zpracov�v�n�,
na n�kter�ch velk�ch po��ta��ch je ale mo�n� jen
zpracov�n� d�vkov�.

%\subsection{Od vstupn�ho souboru k~�iteln�mu v�stupu,\notocont{\\}
%celkov� pohled}

\noindent
[Pozn�mka p�ekladatel�:
{\sl
Pova�ovali jsme za vhodn� n�sleduj�c� text
v~odstavc�ch~1.2 a�~1.6\/ {\bf podstatn�} roz���it a~p�idat
informace, o~kter� je podle n�zoru na�ich koleg� nejv�t�� z�jem.
%
% V�t�ina
% �ten���  --   pokud maj� prvn� zku�enosti s~\TeX em ji� za
% sebou  --    ji m��e vynechat; je ur�ena p�ev�n� pro
% za��te�n�ky.
Text zahrnuje tuto problematiku:}

{\parskip = 0pt \vskip\baselineskip
{\sl
\item{$\bullet$} Obecn� p�ehled o~instalac�ch \TeX{}u.
\item{$\bullet$} Z�kladn� informace o~tzv. form�tech \TeX{}u,
jako je plain \TeX, \LaTeX{} apod.
\item{$\bullet$} Co je t�eba ud�lat, chceme-li na na�em
po��ta�i pracovat s~\TeX{}em (instalace).
\item{$\bullet$} Jak se s~\TeX em zach�z�.
\item{$\bullet$} Co lze vy��st ze souboru {\tt log}.
\item{$\bullet$} Jak si prohl�dnout a/nebo vytisknout soubor
{\tt dvi}.

\vskip\baselineskip

S~ohledem na situaci v~�R a~SR jsme se rozhodli i~ve t�et�m
vyd�n� podrobn� zm�nit v~t�to ��sti zach�zen� s~\TeX em na
IBM~PC-kompatibiln�m osobn�m po��ta�i a~popsat u~n�s nejroz���en�j��
instalaci zvanou \CSTeX.
Jedin� tato ��st je z�visl� na pou��van�m po��ta�i  --
nevztahuje se k~n� ��dn� odkaz z~jin� ��sti textu.
% I~kdy� je v~sou�asn�
% dob� i u~n�s \TeX\ implementov�n tak� na jin�ch po��ta��ch,
% v�t�ina jeho u�ivatel� u~n�s bude pracovat je�t� n�jakou
% dobu v�hradn� na osobn�ch po��ta��ch pod syst�mem MS~DOS.
Obsah byl p�vodn� ur�en navr�e\-nou osnovou poch�ze\-j�c� od M.~Dooba.
Texty ve zm�n�n�ch odstavc�ch 1.2 a� 1.6 p�ipravil pro toto vyd�n� Petr
Ol��k.}] }

\subsection{\TeX{} se um� u�it}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Ze vstupn�ho souboru �te \TeX{} jednak vlastn� text ur�en� pro sazbu,
jednak p��kazy, kter�mi autor vyjad�uje sv� typografick� po�adavky
(nap��klad typy p�sma, d�lky ��dk� apod.). Tyto p��kazy (t� ��dic� slova,
anglicky control sequences) jsou kombinov�ny s~vlastn�m textem ve stejn�m
vstupn�m souboru, p�i�em� v�sledkem zpracov�n� je soubor {\tt dvi}, kter�
obsahuje �pln� popis vzhledu jednotliv�ch str�nek -- um�st�n� jednotliv�ch
p�smen na str�nce je zde definitivn�. Ovlada�e pak tento popis p�evedou do
�iteln� podoby na obrazovku, na pap�r nebo jin� m�dium pro reprodukci.

\TeX{} p�i sv�m b�hu ne�te pouze vstupn� soubor s~textem
kombinovan�m doprovodn�mi p��kazy. P�i startu nejprve p�e�te
rozs�hl� soubor definic p��kaz�, kter� pak autor m��e ve sv�m textu pou��t.
P�ed na�ten�m tohoto souboru definic je \TeX{} vybaven pouze zhruba t�emi
stovkami tzv. primitivn�ch p��kaz�, kter� tvo�� z�kladn� stavebn� kameny pro
p��kazy nov�, \uv{nau�en�} z~definic. T�mito primitivn�mi p��kazy je sice
mo�n� ��ci \TeX{}u jak�koli po�adavek, jsou v�ak koncipov�ny jako p��kazy
\uv{n�zk� �rovn�}, kter� u�ivatel ve sv�m vstupn�m souboru v�t�inou
nepou�ije. U�ivatel tedy ve sv�m textu pou��v� p��kazy \uv{vy��� �rovn�},
kter� se \TeX{} nau�il p�i startu �ten�m ze souboru definic (t� ��k�me
soubor {\it maker\/}). Tento soubor je textov� soubor, ov�em v~t�to podob�
se \TeX{}u v~b�n�m provozu nep�edkl�d�. \TeX{} je toti� tak� schopen
na��st makra a~\uv{nau�it se je} a~pak obraz vytvo�en�ch struktur v~pam�ti
ulo�it do bin�rn�ho souboru. Tomuto procesu se ��k� {\it inicializace\/}
dan�ho souboru maker. V~b�n�m provozu pak \TeX{} p�i sv�m startu �te tento
bin�rn� soubor, co� je nesrovnateln� rychlej�� \uv{u�en�}. Bin�rn�mu
souboru, kter� \TeX{} na��t� p�i sv�m startu (a~kter� byl n�kdy
inicializov�n z~n�jak�ho textov�ho souboru maker) obvykle ��k�me {\it
form�t\/}.

Ve v�t�in� implementac� je schopnost programu \TeX{} \uv{u�it se} dota�ena
do d�sledku. P�i inicializaci je toti� \TeX{} schopen vytvo�enou bin�rn�
strukturu form�tu zahrnout do nov�ho spustiteln�ho k�du a~tak sestavit nov�
program \TeX, kter� u� toho um� podstatn� v�ce ne� jeho p�edch�dce. Tento
pon�kud rozd�ln� technick� p��stup nem� pro u�ivatele ��dn� podstatn�j��
v�znam; z~logick�ho hlediska je toti� jedno, zda se spust� v�choz� (virgin
-- panensk�) \TeX, jemu� se p�edlo�� p�i startu p��slu�n� soubory maker ke
�ten�, nebo se pou�ije nov� vytvo�en� a~\uv{chyt�ej��} spustiteln� k�d. Na
po��ta��ch typu PC se tvorba nov�ch spustiteln�ch k�d� ned� realizovat;
lze ale vytv��et zvl�tn� bin�rn� soubory s~form�ty.

V~ka�d� instalaci \TeX{}u najdeme n�kolik mezin�rodn� uzn�van�ch form�t�.
Z�kladem je form�t vyvinut� samotn�m autorem \TeX{}u. Form�t se
jmenuje {\it plain\/} (nebo {\it plain \TeX\/}). Tento form�t je zcela
pops�n (v�etn� d�kladn�ho rozboru jeho souboru definic) v~knize {\bf The
\TeX book}. V�hodou tohoto form�tu je jeho jednoduchost a~stabilita (nebude
d�le m�n�n). Na druh� stran�, pokud autor po�aduje �e�it slo�it�j��
typografick� �koly, nap�. automatick� vytv��en� obsahu, k���ov�ch odkaz�
apod., mus� je formulovat v�t�inou velice komplikovan� pomoc� p��kaz�
\uv{n�zk� �rovn�}.

Druh�m velmi �asto pou��van�m form�tem je \LaTeX. Tento form�t vytvo�il
Leslie Lamport a~u�ivatelsk� manu�l, kter� k~tomuto form�tu napsal, se
jmenuje {\bf \LaTeX{} -- A~Document Preparation System}. Zde najdete u�
mocn� n�stroje pro vytv��en� k���ov�ch odkaz�, obsahu, rejst��ku, �iv�ch
z�hlav� a~t�eba i~pro tvorbu jednoduch�ch obr�zk�. Mimoto je tento form�t
zalo�en na d�sledn�m dodr�ov�n� logick� struktury dokumentu (�len�n� na
kapitoly, odstavce, pododstavce apod.) a~na pou��v�n� povinn�ch
a~dopl�kov�ch soubor� maker, tzv. {\it styl�\/}. Tyto soubory se rovn�
na��taj� \TeX{}em p�i jeho startu (v�t�inou hned za form�tem), p�i�em�
v~t�chto makrech se up�es�uje zp�sob zpracov�n� dokumentu (zda to bude
kniha nebo dopis) a~p��padn� se dodefinov�vaj� dal�� u�ivatelsky zaj�mav�
p��kazy. V�hoda tohoto p��stupu je z�ejm�. Odborn�k na typografii a~\TeX{}
p�iprav� styl a~dokumentuje jej. U�ivatel pak pou�ije p��kazy podle
dokumentace a~p�itom nemus� po��dn� um�t ani \TeX{}, ani typografick�
z�sady.%
\footnote{${}^1$}{My�lenka maker a~styl� je velmi podobn� pou�ita
i~v~syst�mech SGML; zde jsou \uv{styly} ozna�ov�ny zkratkou DTD.}

Dal��m hojn� pou��van�m form�tem (p�ev�n� v~matematick�ch kruz�ch) je
\AMS-\TeX. Form�t vytvo�il Michael Spivak a dokumentoval jej v knize
{\bf The Joy of \TeX}. Pomoc� tohoto form�tu lze pom�rn� snadno ps�t
i~slo�it� matematick� texty. Form�t \AMS-\TeX{} a~zejm�na pak stylov� soubor
{\tt amsppt.sty} byly vytvo�eny pro pot�eby Americk� Matematick�
Spole�nosti (AMS), kter� p�ij�m� �l�nky psan� v~tomto form�tu.
Tento form�t nen� vybaven p��kazy pro automatickou tvorbu obsahu
a~k���ov�ch referenc�. Na druh� stran� definuje p��stup k~velk�mu mno�stv�
nejr�zn�j��ch nestandardn�ch p�sem, pou�iteln�ch p�edev��m v~matematick�ch
formul�ch.

Vylep�en� verze form�tu \AMS-\TeX{} m� jm�no L\AMS-\TeX. Tento form�t
(rovn� od M.~Spivaka) u� nab�z� p��kazy pro generov�n� obsahu a~k���ov�ch
referenc�, ov�em nen� p��li� hojn� u��van�. Instala�n� bal�k tohoto form�tu
obsahuje zaj�mav� soubor maker pro sazbu tabulek a~je�t� zaj�mav�j��
program DVIPASTE, kter� umo��uje vytv��et \TeX{}em tabulky
a~slo�it� diagramy zvlṻ mimo hlavn� dokument. Program toti� dok�e
\uv{spojit} soubor {\tt dvi} obsahuj�c� hlavn� dokument bez tabulek se
souborem {\tt dvi}, v~n�m� je v�sledek sazby tabulek. Tak vznikne soubor
{\tt dvi} obsahuj�c� oboj� (p�itom tabulky jsou tam, kde si p�ejeme).

Dal�� v�voj form�t� se zam��il na vytvo�en� souboru maker, kter�
u�ivateli umo�n� velice snadno zav�st a~pou��t v~podstat� jak�koli �ez
p�sma (tzv. {\it font\/}) dostupn� v~dan� instalaci. P�itom tato makra ct�
�len�n� �ez� p�sma podle typografick�ch zvyklost�. Tak vznikl soubor maker
zn�m� jako NFSS (New Font Selection Scheme). Tento soubor se d� kombinovat
s~libovoln�m form�tem (tedy nap��klad i~s~plain \TeX{}em), ov�em
nejb�n�j�� je jeho kombinace s~\LaTeX{}em. Bal�k maker, obsahuj�c� \LaTeX,
NFSS a~n�kter� \LaTeX{}ovsk� styly, kter� umo�n�, aby se \LaTeX{} choval
skoro jako \AMS-\TeX, se naz�v� \AMS-\LaTeX.

Na bal�ky maker m��eme pohl��et jako na dal�� software, kter� je napsan�
v~jazyce \TeX{}u a~pou��van� \TeX{}em. Pro zaj�mavost nap�. \LaTeX{} je soubor
definic, obsahuj�c� zhruba 10\thinspace000 ��dk� napsan�ch v~tomto jazyce.
V�echny zde zm�n�n� bal�ky jsou voln� ���en� stejn� jako samotn� program
\TeX. V~t�to p��ru�ce se budeme zab�vat {\it pouze\/} psan�m text� pod
form�tem plain. Tyto texty jsou pou�iteln� t�m�� beze zm�n i~v~\AMS-\TeX{}u
(existuje zde p�enositelnost z~\uv{ni���ho} form�tu), ov�em bohu�el
\LaTeX{} nen� s~form�tem plain slu�iteln�. Chcete-li se zam��it
pouze na psan� v~\LaTeX{}u, budete se muset poohl�dnout po jin� p��ru�ce.
Na druh� stran� dobr� znalost plain \TeX{}u v�m umo�n� orientovat se velice
rychle v~dal��ch form�tech, porozum�t soubor�m maker a~dokonce n�kter�
jednoduch� makra si samostatn� napsat.

\subsection{O instalac�ch \TeX{}u, celkov� pohled}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\TeX{} samotn� je vlastn� jak�si \uv{automatick� saze�}. Je vybaven
algoritmy na zpracov�n� textu, jako je nap��klad algoritmus, kter�
rozhoduje o~rozd�len� textu v~odstavci do ��dk�, jin� algoritmus umo��uje
sazbu tabulek nebo libovoln� komplikovan�ch matematick�ch vzorc�
apod. Tak�, jak jsme uvedli v~p�edchoz�m odstavci, je \TeX{} vybaven
schopnost� \uv{u�it se} nov� p��kazy. V�echny algoritmy jsou navr�eny tak,
aby pokryly ve�ker� typografick� po�adavky, kter� se mohou vyskytnout p�i
pr�ci s~textem. Nav�c tyto algoritmy jsou zcela {\it nez�visl�\/} na
pou�it�m po��ta�i. Proto je \TeX{} dod�v�n v~podob� zdrojov�ho textu, aby
jej �lo pou��t na jak�mkoli po��ta�i vybaven�m p��slu�n�m p�eklada�em.
T�mto p�eklada�em je p�eklada� jazyka Pascal, p�i�em� se nepo�aduje ��dn�
roz���en�, kter� nen� definov�no v~norm� jazyka. Pro instalace na syst�mech
UNIX s~p�eklada�em jazyka C byl vyvinut program, kter� zdrojov� text
v~Pascalu transformuje do C. T�m je \TeX{}u otev�ena cesta k~dal��m
(nov�j��m) syst�m�m.

% Pro zaj�mavost uve�me, �e v�choz� textov� soubor, kter� obsahuje zdrojov�
% text \TeX{}u, lze obdr�et v~pon�kud jin�m jazyce, kter� pro tento ��el
% vyvinul autor \TeX{}u a naz�v� se WEB. Jednodu�e �e�eno, v~tomto {\tt web}
% souboru je vlastn� zdrojov� text hned na m�st� kombinovan� rozs�hlou
% dokumentac�. Tento soubor se pak d� zpracovat dv�ma programy. Jeden vytvo��
% soubor s~p��ponou {\tt pas} (zdrojov� text programu \TeX) a druh� program
% vytvo�� ze {\it stejn�ho\/} souboru {\tt web} soubor s~p��ponou {\tt tex}
% s~dokumentac�. Po zpracov�n� souboru {\tt tex} vlastn�m \TeX{}em dostanete
% �ty�i sta str�nkovou knihu {\it d�kladn�\/} zdokumentovan�ho zdrojov�ho textu
% \TeX{}u, v�etn� k���ov�ch odkaz� na pou�it� prom�nn� apod. Takov�
% dokumentace nem� ve sv�t� programov�n� obdoby.

Na tomto m�st� je nutno poznamenat, �e v��e uveden� postup z�sk�n�
spustiteln�ho programu \TeX{} ze zdrojov�ho textu klade pom�rn� vysok�
n�roky na pam�ov� mo�nosti po��ta�e. Proto se tento postup ned� pou��t
na~\uv{mal�ch} po��ta��ch, jak�mi jsou nap��klad po��ta�e typu PC. Zde byl
zdrojov� text upraven a~m�sty p�eps�n do strojov�ho jazyka, aby �lo
program na t�chto po��ta��ch pou��t. Zdrojov� texty nejsou obvykle ve�ejn�
���eny. M�sto nich je ���en pouze spustiteln� k�d programu jako sou��st
ucelen�ch instalac�. Ka�d� takto sestaven� program mus� proj�t testovac�m
programem vytvo�en�m D.~Knuthem, aby mohl u��vat ve jm�nu ozna�en� \TeX.
T�m je zaru�ena t�m�� absolutn� kompatibilita v�ech instalac� \TeX{}u.

Proto�e program \TeX{} se zam��uje na tu ��st typografick�ho
zpracov�n� textu, kter� nen� z�visl� na pou�it�m po��ta�i a~v�stupn�m
za��zen�, samotn� by n�m moc u�itku nep�inesl. Pot�ebujeme tedy ji�
zm�n�n� programy -- ovlada�e, kter� v�stup z~\TeX{}u (soubor {\tt dvi})
p�ev�d�j� do �iteln� podoby. Tyto programy jsou samoz�ejm� z�visl� na
technick�ch mo�nostech obrazovky nebo tisk�ren. Taky pot�ebujeme n�jak�
editor, kter�m p�ipravujeme vstupn� soubory pro \TeX{}. I~editor b�v�
z�visl� na pou�it�m v�po�etn�m prost�ed�. Teprve tyto programy vytvo��
mo�nost skute�n� vys�zet \TeX{}em dokument tak, jak pot�ebujeme.

Ka�d� u�ivatel pou��v� pro p��pravu vstupn�ch text� sv�j
obl�ben� edi\-tor, tj.~ten, na kter� je zvykl�
a~kter�mu d�v� p�ednost p�ed ostatn�mi. Za��n�me-li nebo
m�me-li mo�nost si vybrat, u�ijeme rad�ji jednoduch� rychl�
editor s~mo�nost� pr�ce s~v�ce soubory najednou. D�le�it�
p�itom je, aby v�sledn� soubor byl v~\hbox{ASCII} k�du.
Editor si nesm� do souboru p�ihr�vat dal��
vlastn� ��dic� znaky, kter� by kolidovaly s~\TeX ov�m
pou�it�m a~n�m komplikovaly zpracov�n�.
Tak� je podstatn�, zda je editor v~t�e podob� dostupn� na v�ce syst�mech
(nap�. editor Emacs).
\hbox{Jsme-li} v�ak zvykl� na n�jak� editor nebo textov�
procesor, kter� je z~tohoto hlediska nevhodn�, neb�v� obt��n�
v�stupn� soubor eventu�ln� lehce upravit; existuj�
programy, kter� konvertuj� v�stup z~popul�rn�ch
textov�ch procesor� a~umo��uj� tak pohodln�j��
p��pravu vstupn�ho souboru (existuje nap��klad
preprocesor pro \TeX\ z~WordPerfectu).
%Dnes je ji� pom�rn� snadn� si obstarat dobr� editor
%leg�ln� zadarmo �i t�m�� zadarmo; nen� proto d�vod
%k~\uv{osvojov�n�}, kter� bylo v~minulosti b�n�
%a snad i omluviteln� nedostupnost� programov�ho vybaven�
%pro zna�nou devizovou n�ro�nost.

V~konkr�tn�ch instalac�ch \TeX{}u tedy najdeme nejen program \TeX{}
samotn�, ale i~spoustu doprovodn�ch program� (ovlada�e {\tt dvi} soubor�,
editor apod.), a~tak� tam jsou fonty (�ezy p�sma), kter� jsou digitalizov�ny
do rozli�en�, kter� odpov�d� pou�it�m p�ipojen�m za��zen�m. Fonty
pou��van� v~\TeX{}u poch�zej� (nen� to ov�em pravidlem) z~rodiny
Computer Modern, kterou vytvo�il autor \TeX{}u. Vy�el p�itom
z~p�sem, kter� byla vyvinuta u� d�vno p�ed existenc� po��ta��.
P�smo je definov�no \uv{vektorov�} (tedy nez�visle na rozli�en� v�stupn�ho
za��zen�) v~souborech, kter� jsou ur�eny ke zpracov�n� programem \mf. Tento
program (byl rovn� vyvinut autorem \TeX{}u a~je vybaven podobn�mi siln�mi
n�stroji jako \TeX) �te uveden� soubory a~vytv��� bitov� mapy p�smen. Tyto
bitov� mapy pak pou��vaj� ovlada�e soubor� {\tt dvi}.

Poznamenejme je�t�, �e \TeX{} dok�e pracovat s~{\it jak�mikoli\/} fonty,
ke kter�m se daj� z�skat metrick� �daje. Fyzicky se m��e jednat nap��klad
o~fonty PostScriptov� �i jin�, implementovan� nap��klad jen v~n�kter�ch
s�zec�ch syst�mech. Proto by v�s nem�lo p�ekvapit, �e \TeX{} s�z� texty
v~podstat� ve v�ech sv�tov�ch jazyc�ch v�etn� japon�tiny, hebrej�tiny,
arab�tiny apod. V~takov�ch p��padech m��e b�t u�ite�n� mechanismus
tzv. virtu�ln�ch font�, kter� autor \TeX{}u definoval teprve ned�vno
(r.~1990).

V~instalac�ch \TeX{}u se vyskytuj� tak� dal�� \uv{dopl�kov�} programy.
Uve�me jenom n�kter�. Program MAKEINDEX umo��uje sestavovat v~\TeX{}u
rejst��ky, p�i�em� je db�no na mnoho pravidel uspo��d�n� podle abecedy. Tento
program byl pro na�e pot�eby roz���en a~vznikl program \CS\kern1ptINDEX,
kter� t��d� podle normy �esk�ho a~slovensk�ho jazyka. Tak� existuje program
BiB\TeX, kter� umo�n� pracovat v~\TeX{}u s~datab�z� publikac�, z~n�� se
n�kter� polo�ky podle v�b�ru autora a~explicitn�ch citac� automaticky
um�st� do z�v�re�n�ch referenc� literatury ve tvaru, kter� je v~odborn�ch
�l�nc�ch b�n�. Pro �esk� a~slovensk� jazyk vznikla verze zvan� \CS
BiB\TeX. Tak� b�v� velmi u�ite�n� korektor p�eklep�, kter� zkontroluje
vstupn� text pro \TeX{} po jazykov� str�nce.

I~kdy� je v~sou�asn� dob� \TeX{} implementov�n tak� na jin�ch
po��ta��ch, v�t�ina jeho u�ivatel� v~�R a~SR bude pracovat je�t�
n�jakou dobu na osobn�ch po��ta��ch pod syst�mem MS~DOS.
Ve�ejn� p��stupn�ch
implementac� \TeX{}u pro uva�ovan� osobn� po��ta�e je
ji� dost; jmenujme alespo� n�kter�: Dos\TeX\ (autorem je
Gary Beihl), SB\TeX\ (autor Wayne G.~Sullivan) a~em\TeX{}
(tento je srovnateln� s~komer�n�mi implementacemi a~jeho
autorem je Eberhard Mattes); zdaleka v�ak v��et nekon��,
velmi zda�ilou implementac� je nap�.~PubliC\TeX. Posledn�
dva programov� bal�ky jsou ���eny v~r�mci skupiny n�mecky
p���c�ch u�ivatel� \TeX u, kter� m� jm�no DANTE a~se kterou
na�e sdru�en� \CS TUG �zce spolupracuje.

Po zpracov�n� dokumentu \TeX{}em si m��eme
z�skan� soubor {\tt dvi} prohl�dnout na obrazovce,
even\-tu�ln� ho p��mo vytisknout. To druh� v�ak v~na�ich podm�nk�ch
d�l�me zpra\-vidla a� po n�kolika pokusech prov�st v�echny opravy (p�eklepy
v~textu atp.). Na osobn�ch po��ta��ch s~dobrou grafikou lze z�skat pom�rn�
p�esnou p�edstavu o~v�\-sledn�m dokumentu prohl�dnut�m na obrazovce. Zat�m
je samoz�ejm� podstatn� rozd�l mezi rozli�ovac� schopnost� obrazovek
a~tisk�ren  --  proto syst�my typu WYSIWYG (What You See Is What You Get,
tedy \uv{co vid��, to dostane�}) jsou sp��e WYSIAWYG (kde \uv{A} je od
Almost neboli \uv{skoro}). \TeX\ na osobn�ch po��ta��ch nen�
(a� na jist� v�jimky)
tohoto typu a~umo��uje optickou kontrolu v�stupu pomoc� obrazovky monitoru
jen s~pomoc� ovlada�e souboru  {\tt dvi}, tedy a� po zpracov�n� alespo�
��sti vytv��en�ho dokumentu.

Uveden� zp�sob nen� sice p��li� operativn�, ale pro v�t�inu u�ivatel�
\TeX{}u je program�torsk� filosofie typu \uv{co je ps�no, to je d�no}
neocenitelnou p�ednost�. Tento d�vkov� p��stup typografick�ho zpracov�n�
(tj. vstupn� textov� soubor s~vlastn�m textem a~popisem typografick�ch
po�adavk� je zpracov�n do v�stupn�ho souboru {\tt dvi}) umo��uje �e�it
�lohy, kter� jsou WYSIWYG syst�m�m nedosa�iteln�. Nap��klad vstupem do
\TeX{}u mohou b�t (po na�ten� p��slu�n�ch maker) r�zn� datab�ze a~v�stupem
jsou t�eba typograficky perfektn� upraven� slovn�ky, j�zdn� ��dy nebo t�eba
jen r�zn� formul��e. Tak� je t�eba si uv�domit, �e interaktivn� nab�dky
WYSIWYG syst�m� vymezuj� pro u�ivatele kone�n� mantinely a~neumo��uj� jim
absolutn� p�esn� formulovat jak�koli typografick� po�adavek.

V~sou�asn� dob� vznikaj� i~implementace, umo��uj�c� vytv��en� vstupn�ho
textu t�m�� ve WYSIWYG form�. Pou��vaj� se zde editory s~grafick�m rozhran�m
a~mo�nost� �e�en� v�t�iny typografick�ch �kol� rovnou z~interaktivn� nab�dky,
p�i�em� na obrazovce {\it zhruba\/} vid�me, jak bude dokument vypadat po
zpracov�n� \TeX em. Funkce \uv{save} ukl�d� p�itom dokument do textov�
podoby p�ipraven� pro vstup ke zpracov�n� \TeX em. Lidem, kte�� p���
v~\TeX{}u �ast�ji a~vyu��vaj� jej \uv{naplno}, tyto syst�my
p��li� svazuj� ruce. Tento sm�r v�voje podpory \TeX{}u ale je pro mnoh�
velmi u�ite�n�. V�dy� v~\TeX{}u p��� nejen p��mo experti, ale i~sekret��ky,
p�sa�ky apod., a~pro n� to je v�tan� pom�cka. Je to podstatn� lep��
p��stup, ne� jak� nab�zej� drah� a~uzav�en� typografick� syst�my, kter�
nemaj� s~\TeX em nic spole�n�ho. V~p��pad� pou�it� zm�n�n�ho editoru toti�
v�dy k~v�sledn�mu (ulo�en�mu) textu v~podob� \TeX ovsk�ho vstupu m��e
p�istoupit odborn�k a~m��e dodate�n� ud�lat libovoln� �pravy. Bohu�el
v~bal�ku \CS\TeX{}u takov� editor nenajdeme, proto�e za programy tohoto
typu je nutn� zat�m zaplatit dosti velk� ��stky.

S~v�jimkou uveden�ho p��padu je dnes ji� vcelku zbyte�n� pou��vat komer�n�
���en�ch implementac� \TeX u, alespo� v~oblasti pr�ce na PC. Mohou v�ak
nastat d�vody, pro n� to je v�hodn� (kompatibilita {\it speci�ln�ch\/}
p��kaz� p�i spolupr�ci se zahrani�n�m partnerem apod.). Pro zaj�mavost jim
v�nujme n�kolik slov: skr�vaj� se za ozna�en�mi jako nap�. PC\TeX\
(Personal \TeX\ Inc.), Turbo\TeX\ (Kinch Computer Company) a~C\TeX\ (Micro
Publishing Systems, Inc.); jde o~r�zn� obsa�\-n� soubory program�, kter� se
li�� jak cenou, tak i~poskytovan�mi v�hodami, pohodl�m, rychlost� atp.

Jak ji� bylo �e�eno, k~prohl�dnut� jist� aproximace v�sledn�ho tisku je
pot�eba ovlada� souboru {\tt dvi} pro obrazovku (previewer). Komer�n�
produkty jsou v~t�to oblasti n�kdy dokonalej��. Nej\-zn�m�j��mi jsou
Preview a~MaxView, resp. softJET (ten ale pracuje se souborem {\tt
hp} pro laserovou tisk�rnu HP). R�zn� jejich p�ednosti a~nev�hody
nebudeme popisovat, poznamen�v�me pouze, �e tyto ovlada�e se zpravidla
kupuj� zvlṻ a~jejich cena je srovnateln� s~cenou jin�ch kompletn�ch
publika�n�ch syst�m�. P�ipojme v�ak doporu�en�: je-li to mo�n�, spokojte se
s~t�m, co nab�z� \CS\TeX, kter� obsahuje vesm�s voln� ���en� programy.
Vyu��v�n� t�chto program� je v~na�ich podm�nk�ch velmi efektivn�
a~dosta�uj�c�.

Komer�n� trh se v~posledn� dob� orientoval podstatn� jin�m
sm�rem. Nab�z� uzav�en� typografick� syst�my, kter� jsou v�zan� na
konkr�tn� typ po��ta�e a~dal�� hardwarov� prost�edky (scannery, tisk�rny
apod.). Z�kazn�k zaplat� vysokou sumu za kompletn� a~definitivn�
\uv{typografick� studio}, v~jeho� st�edu je program na zpracov�n� text�,
kter� v�t�inou nem� s~\TeX{}em nic spole�n�ho. Tento program nab�z� kone�n�
mno�stv� mo�nost�, kter� jsou jednozna�n� ohrani�eny interaktivn� nab�dkou.
Celkem bez pot��� lze vytvo�it v�stup, kter� je po typografick�
str�nce �patn�. To je zcela jin� p��stup, ne� pou��v� \TeX. A� program
\TeX{} hloub�ji pozn�te, zjist�te, �e to je typografick� program
neomezen�ch mo�nost�, geni�ln� navr�en� a~pracuj�c� s~absolutn� p�esnost�.
Jeho principy vych�zej� ze stovky let star�ch tradic kultury p�sma
a~typografie. Tak� je to st�lice mezi programy a~{\it nehroz�\/} ��dn�
p�echody na nov� verze. Kompatibilita mezi v�emi existuj�c�mi typy po��ta��
je tak� zaru�ena. Program za patn�ct let sv� existence samoz�ejm� vyrostl
z~d�tsk�ch nemoc�. V�echny tyto p�ednosti jsou komer�n�m typografick�m
syst�m�m naprosto ciz� a~nedosa�iteln�.

V�sledn� vzhled dokumentu je podstatn� z�visl� na pou�it� tisk�rn�. Pro
\TeX\ se sna��me m�t k~dispozici co nejkvalitn�j�� tisk�rnu, nebo� teprve
v~kombinaci s~n� m��eme ocenit jeho dokonalost. Velmi hrub� v�sledky lze
z�skat na jehli�kov�ch tisk�rn�ch typu LQ, lep�� (a~v~na�ich podm�nk�ch
v�cem�n� dokonal�) je pou�it� laserov� tisk�rny. Za podstatnou pova�ujeme
skute�nost, �e jsou dnes dostupn� laserov� tisk�rny s~rozli�en�m nejen
300~dpi (bod� na palec -- dot per inch), ale i~600~dpi a~v�ce, kter�
v~mnoha p��padech posta�� k~vytvo�en� {\it velmi kvalitn�\/} p�edlohy pro
tisk p��ru�ek, skript a~knih. Nejlep�� �e�en� je nechat v�sledn� {\tt dvi}
soubor nasv�tit na osvitov� jednotce, co� je za��zen� s~rozli�en�m n�kolika
tis�c dpi a~s~v�stupem rovnou na film, kter� se st�v� p�edlohou pro
kontaktn� sv�cen� ofsetov� tiskov� formy. Takov� za��zen� ale je p��li�
drah� a~chceme-li vyu��t slu�eb nab�zen�ch firmami, kter� osvitovou
jednotku vlastn�, mus�me nejprve \mf em digitalizovat fonty do p��slu�n�ho
rozli�en� a~pak je�t� pou��t konvertor z~form�tu {\tt dvi} do PostScriptu,
co� je jazyk, se kter�m se lze s~osvitovou jednotkou \uv{domluvit}. Bohu�el
nezn�me (zat�m) jedinou tuzemskou firmu nab�zej�c� osvit, kter� by tuto
p��pravu ud�lala sama a~p�ij�mala od z�kazn�ka p��mo {\tt dvi} soubory.

Nem�te-li tisk�rnu k~dispozici a~p�ipravujete-li dokument pouze
s~c�lem z�skat jej v~elektronick� form�, je u�it� \TeX{}u do jist� m�ry
m�lo efektivn�.


Pot�ebujete-li z�skat dal�� informace, nap�.~o~implementac�ch
pro jin� po��ta�e, sledujte elektronickou konferenci o~\TeX{}u
v~�R a~SR. Sta�� m�t p��stup k~elektronick� po�t� a~p�ihl�sit se
do elektronick� diskuse zasl�n�m dopisu, kter� obsahuje jedin� ��dek

{\tt subscribe cstex}

\noindent na adresu {\tt listserv@cs.felk.cvut.cz}. Od t� chv�le v�m budou
doch�zet v�echny p��sp�vky sm�rovan� na adresu konference. Jsou to
ot�zky a~odpov�di, t�kaj�c� se vesm�s problematiky �esk� a~slovensk�
implementace \TeX{}u. Pokud byste cht�li sami poslat p��sp�vek do konference,
mus�te zn�t tak� jej� adresu a~ta je: {\tt cstex@cs.felk.cvut.cz}.


%!! N�sleduj�c� \subsection je cel� zm�n�n� (a� po %==).
%   M�sty jsou pou�ity p�vodn� texty.

\subsection{Popis \CSTeX{}u a~jeho instalace}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

N�sleduj�c� t�i sekce obsahuj� velmi konkr�tn� informace o~implementaci
\TeX{}u, kter� je v~sou�asn� dob� u~n�s nejdostupn�j��. Jedn� se o~bal�k
\CS\TeX, ur�en� pro IBM~PC kompatibiln� po��ta�e pracuj�c� pod syst�mem
MS~DOS. Tento bal�k je sestaven p�edev��m z~program� bal�ku em\TeX{} a~je
vybaven �irokou podporou pr�ce s~�esk�m a~slovensk�m jazykem. V~sou�asn�
dob� lze \CSTeX{} z�skat prakticky bezplatn� prost�ednictv�m \CSTUG u.
I~kdy� informace o~tomto bal�ku op�t brzo zest�rnou, nem�lo by to b�t na
�kodu. Douf�me, �e zm�ny, k~nim� dojde, budou v�dy pouze k~lep��mu.

P�edpokl�d�me, �e �ten�� bude m�t mo�nost si n�kter� v�ci p��mo
na po��ta�i vyzkou\-�et. Je nutn�, aby to byl po��ta� vybaven�
pevn�m diskem a~slu�nou grafikou.
Lep�� rozli�en� podstatn� usnad�uje prohl��en� v�sledn�ho textu na
obrazovce, tak�e doporu�ujeme aspo� HGC grafiku (Hercules) nebo EGA, VGA,
SVGA\dots{}
%Monochromn� adapt�r
%HGC (Hercules) je v~dne�n� dob� patrn� cenov�
%nejp��stupn�j��m �e�en�m, kter� je z~hlediska \TeX
%u~velmi dobr�. Videokarty EGA �i VGA poskytuj� dodate�n� v�hody
%p�i pr�ci s~�e�ti\-nou, tyto v�ak dnes m��eme z�skat i u~HGC
%adapt�ru (a� ji� �pravou hardwaru �i pomoc� speci�ln�ho
%programu).
%==
Pro pr�ci s~\TeX em (p�i prohl��en� jeho v�stupu na obrazovce)
je podstatn�j�� rozli�ovac�
schopnost karty (monitoru) ne�li mo�nost pracovat s~barvou.
\TeX\ se  spokoj� s~po��ta�em XT, v~z�sad� si v�ak s~koup�
lep��ho (rychlej��ho) po��ta�e kupujete mo�nost
pracovat s~\TeX em l�pe, tj. s~v�t��mi soubory apod.
Na procesorech \hbox{INTEL} 80386 a~lep��ch je mo�n� spustit verzi
tzv.~Big-\TeX{}u, kter� dok�e pracovat s~rozs�hl�mi form�ty s~mno�stv�m
font� a~maker, jako je nap�.~\AMS-\LaTeX{}.
Dnes je dostupnost vhodn�ho vybaven� ot�zkou finan�n�.  Snad je v�ak
p�eci jen vhodn� toto upozorn�n�: uva�te, �e modern�j�� po��ta�
zest�rne pozd�ji a~u�et�� v�m o�i i~�as.
%==

%V~t�to bro�u�e popisovan� programov� bal�k pro �esk� �i slovensk� prost�ed�
%zalo�en� na em\TeX u~je n�stupcem bal�ku, kter� p�ipravil
%Old�ich Ulrych. Na jeho p��prav� se pod�lela cel� pracovn�
%skupina dobrovoln�k� z~\CSTUG u. Vznikl tak nov� programov� bal�k
%\CSTeX, kter� je ���en a inovov�n zm�n�n�m sdru�en�m.
%I~kdy� jde do jist� m�ry o~kolektivn� d�lo,
%je vhodn� pozn�mky a p�ipom�nky, p��padn� n�vrhy na zlep�en�,
%sm�rovat k~autor�m jednotliv�ch ��st�. M��ete je tedy
%poslat \uv{�ne�� po�tou} na adresu sdru�en� nebo elektronicky
%na zm�n�n� diskusn� list, nebo p��mo autor�m jednotliv�ch
%��st�. Elektronick� adresy autor� jsou nap��klad uvedeny v~souboru {\tt
%!ctimne.txt} nebo v~p��loze na konci t�to publikace.

Programov� bal�k s~\TeX em obsahuje v�t�inou
instala�n� program, kter� postupn� vytvo�� na pevn�m disku
adres�� pro cel� syst�m s podadres��i,
ve kter�ch se po instalaci zpravidla nakup� spousta
program�.
% Nap�.~u~PC\TeX{}u 2.10 to byl
% adres�� {\tt \\pctex} se subadres��i {\tt \\texfmts},
% {\tt \\texinput}, {\tt \\textfms}, {\tt \\texbib} a
% {\tt \\texdoc}.
U~n�mi popisovan� verze  \hbox{\CSTeX}
je to hlavn� adres�� {\tt \\emtex}, kter� se ale m��e jmenovat i~jinak
a~m��e b�t um�st�n i~hloub�ji ve stromov� struktu�e disku. To z�le�� na volb�
v~nab�dce instala�n�ho programu.
V~hlavn�m adres��i jsou um�st�ny v�echny spustiteln� programy.
D�le se v~tomto adres��i vytvo�� podadres��e
{\tt \\doc} s~dokumentac�,
{\tt \\start}%
\footnote{${}^1$}{Tento adres�� se zat�m ve st�vaj�c� verzi jmenuje {\tt
\\bats}, ov�em od ledna r.~1994 p�ipravujeme pro n�j p��zna�n�j�� jm�no
{\tt \\start}, kter� vystihuje, �e je nutn� se s~n�m zab�vat p�i startu
(instalaci a~inicializaci) syst�mu a~�e obsahuje startovac� d�vky.}
se spou�t�c�mi d�vkami,
{\tt \\cfg} s~konfigura�n�mi soubory a~d�vkami,
{\tt \\texfmts} s~form�ty \TeX u,
{\tt \\texinput} s~textov�mi vstupy pro \TeX,
{\tt \\tfm} s~metrikami font�,
{\tt \\fonts} s~bitov�mi mapami font� a~p��padn� dal��.

K~sou�asn� instalaci \CSTeX{}u (popisujeme stav k~30.~10.~1993,
jako ka�d� soubor program� se v�ak i~\CSTeX\ st�le
vyv�j�) p�ipojme je�t� n�kolik pozn�mek: je zalo�ena
na \TeX{}u verze 3.14 a~byla sestavena v~M�\thinspace UK
z~ve�ejn� dostupn�ho softwaru, ze softwaru vytvo�en�ho
v~M�\thinspace UK a~softwaru z�skan�ho od r�zn�ch autor�
s~jejich laskav�m svolen�m. Je ���ena �eskoslovensk�m
sdru�en�m u�ivatel� \TeX{}u.
C�lem je poskytnout
z�jemc�m leg�ln� cestou zdarma (resp.~za manipula�n�
poplatek) z�kladn� software, kter� by umo��oval pou��vat \TeX{}
pro b�nou pot�ebu v~�esk�m, slovensk�m a~anglick�m jazyce.
% Neuspokoj� ty z�jemce, kte�� by cht�li z�skat
% zdrojov� texty \TeX{}u (v~Pascalu �i \uv{C��ku})
% a ty si upravit a p�elo�it pro sv� specifick�
% pou�it�. Je toti� zam��ena v�hradn� na u�ivatele
% \TeX u, nikoliv na specialisty a program�tory, kte�� se sna��
% \TeX\ d�le \uv{vylep�it}.

%Z�kladn� programy a soubory ���en� v~t�to instalaci
%\CSTeX{}u byly z�sk�ny z~bal�k� softwaru, naz�van�ch
%SB\TeX\ 30 (7 disket 1.2 MB, obsahuj�c�ch mj.~i fonty
%v~hustot� 240dpi a 300dpi) a em\TeX\ (6 disket 1.2 MB,
%kter� obsahuj� mj.~i \MF\ a metafontov�
%zdrojov� soubory pro Computer Modern fonty).
%Tyto bal�ky lze rovn� z�skat nap�.~prost�ednictv�m
%\CSTUG u. Roz���en� Computer Modern font� o~akcentovan� znaky
%poch�z� z~d�lny Petra Nov�ka a bylo upraveno Karlem Hor�kem.

\noindent Instalace \CSTeX{}u v~sou�asn� dob� zahrnuje:

\begitems
* Osmibitov� \CS-fonty. Jde o~roz���en� Knuthov�ch Computer Modern
  font� o~n�kter� znaky s~k�dy nad 128. Jedn� se vesm�s o~akcentovan� p�smena
  pou��van� v~�esk� a~slovensk� sazb�. Akcenty tvo�� s~p�smenem ned�ln�
  optick� celek. P�vodn� metoda sestavov�n�
  akcentovan�ch p�smen \uv{ze dvou d�l�} p��kazem {\tt \\accent} (viz
  odstavec 2.2 v~t�to knize) neposkytuje tak dobr� v�sledky
  jako p�i p��m�m pou�it� \CS-font�.
* K�dov�n� vstupn�ch text�
  m��e b�t libovoln�. Instalace podporuje k�dov�n� podle
  Kamenick�ch, PC~Latin~2 a~KOI~8.
* Krom� standardn�ch form�t� (plain, \LaTeX, \AMS-\TeX) zde najdete
  form�t \AMS-\LaTeX, co� je vlastn� \LaTeX\ s~pou�it�m NFSS (new fonts
  selection scheme), d�le L\AMS\TeX\ (s~n�m souvis� program DVIPASTE a~r�zn�
  makra pro tabulky a~komutativn� diagramy) a~Sli\TeX\ (k~vytv��en�
  foli� (slides) pro zp�tnou projekci).
* Je zahrnuto u�ivatelsk� menu, zalo�en� na programu MNU a~na vz�jemn�m
  vol�n� r�zn�ch d�vek. Je pou�iteln� i~pro provoz na s�t�ch.
* Je zahrnut editor \CS ED, zakoupen� ve zjednodu�en� verzi
  pro �leny \CS TUGu od Pavla �eve�ka.
* Slovn�ky pro \TeX SPELL jsou nyn�: anglick�, �esk�, slovensk� (pouze pro
  �leny \CS TUGu).
* Je zahrnut \CS\kern1ptINDEX na vytv��en� rejst��k� podle anglick�ch
  i~na�ich n�rodn�ch pravidel.
* Najdete zde program \CS BiB\TeX{} pro evidenci literatury (zahrnuta jsou op�t
  i~na�e n�rodn� pravidla).
* Jsou pou�ity aktu�ln� verze program� em\TeX u~z~d�lny Eberharda Mattese.
* Je p�ibalen zdrojov� text p�ekladu \uv{\LaTeX -- Stru�n� popis}.
* Mo�n� zde najdete i~n�kter� dal�� p��jemn� p�ekvapen�.
\enditems

\noindent
\TeX nick� po�adavky na po��ta�, na n�m� chcete instalovat \CSTeX,
jsou:

\begitems
* Po��ta� IBM PC compatible, procesor sta�� 8086.
* Min. 512 KB RAM.
* Pevn� disk s~min. 6 MB voln� pam�ti.
* Disketov� jednotka HD ($5{1\over4}\,$in nebo $3{1\over2}\,$in)
  -- nutn� pouze pro instalaci z~disket.
* Grafick� karta v~podstat� libovoln� (p�i CGA je ale prohl��en� v�sledku
  velmi omezen�).
* Tisk�rna v~podstat� jak�koli. Instalace podporuje (vybaven�m fonty)
  jehli�kov� tisk�rny s~rozli�en�m 240~dpi (9~jehel), 180 nebo 360~dpi
  (24~jehel) a~300~dpi (laserov� tisk�rny). Pro posledn� jmenovanou
  tisk�rnu sta�� vybaven� tzv. jazykem \uv{hp} ; PostScript nen� v~tisk�rn�
  pot�eba a~jak�koli fonty vestav�n� do tisk�rny jsou z~hlediska \TeX{}u
  zbyte�n�. Pro jin� v�stupn� za��zen� jsou do instalace zahrnuty prost�edky
  na mo�n� vygenerov�n� font� (\mf, MFJOB).
* MS DOS ver. 3.30 nebo vy���. ��dic� d�vky nepob�� v~DOSu s~ni��� verz�
  kv�li p��kazu {\tt call}, nepob�� ani v~NDOSu, kv�li odli�n�
  interpretaci znak� {\tt `} a~{\tt\char94}. DR~DOS nebyl testov�n.
* Pokud chcete pou��vat tzv. Big-\TeX{} ({\tt tex386}), pak je t�eba m�t
  procesor 80386 nebo vy���. Koprocesor nen� pot�eba. \enditems

\noindent
Distribuce obsahuje 18 disket. Jejich v�znam je n�sleduj�c�:

{\indent\parskip0pt
{\bf 1.} Instala�n� program (pro v�echny ostatn� diskety) + z�kladn�
software.

{\bf 2.} Z�kladn� software.

{\bf 3.} Roz�i�uj�c� software (\AMS-\LaTeX, L\AMS\TeX, \CS\kern1ptINDEX, \CS BiB\TeX,
         \dots).

{\bf 4.} \mf\ a~zdrojov� texty k~font�m.

{\bf 5.} Disketa pouze pro �leny \CS TUGu (\CS Ed, SPELL).

{\bf 6--8.} Fonty $180\,$dpi. Z~toho diskety {\bf 6, 7} -- z�kladn� fonty

{\bf 9--12.} Fonty $240\,$dpi. Z~toho diskety {\bf 9, 10} -- z�kladn�
fonty

{\bf 13--18.} Fonty $300\,$dpi. Z~toho diskety {\bf 13--15} --
z�kladn� fonty.
}

Obsah jednotliv�ch instala�n�ch disket lze z�skat i~z~ve�ejn� p��stupn�ch
elek\-tro\-nic\-k�ch arch�v�. V~Praze se jedn� o~po��ta� {\tt cs.felk.cvut.cz}
zapojen� v~s�ti Internet. Pomoc� programu ftp m��ete z�skat p��stup
k~arch�vu pod u�ivatelsk�m jm�nem {\tt anonymous} a~heslem {\tt
anonymous}. Instala�n� diskety naleznete v~adres��i {\tt [pub.tex.cstex]}
a~jeho podadres���ch. V�jimku tvo�� disketa ��slo 5, kter� je k~dispozici
pouze �len�m \CS TUGu. Instalaci \CS\TeX u~spolu s~dal��m relevantn�m
software je tak� mo�n� z�skat z~elektronick�ho arch�vu Masarykovy
University v~Brn� na po��ta�i {\tt ftp.muni.cz}, u�ivatelsk� jm�no {\tt
anonymous}. Jako heslo udejte va�i emailovou adresu pro statistick� ��ely.
\TeX ov� software najdete v~adres��i {\tt pub/tex}. Chcete-li do arch�vu
ulo�it dal�� software, ulo�te jej programem ftp do adres��e {\tt
pub/incoming/tex} a~po�lete o~tom kr�tkou zpr�vu na adresu {\tt
tex-support@muni.cz}. Na tuto adresu se t� obracejte v~p��pad� probl�m�
s~t�mto arch�vem.

Ne ka�d� pot�ebuje nutn� pro sv� pot�eby 18 disket. Minim�ln� po�et disket
pro vytvo�en� provozuschopn� instalace je 3. Nap�. diskety 1, 2, 6 pro
u�ivatele, kte�� pracuj� pouze s~fonty~$180\,$dpi k~\LaTeX u~a nebudou
cht�t instalovat tzv. roz���en� fonty. Jedn� se o~fonty, kter� b�vaj�
sou��st� instalac�, ale pokud se explicite nevolaj� p��kazem {\tt
\\font}, nikdy se p�i \uv{norm�ln�m} provozu nepou�ij�. Nebo diskety
1, 2 a~4 pro ty u�ivatele, kte�� si budou cht�t sami generovat bitov� mapy
font� pomoc� \mf u. Podrobn�j�� informaci o~obsahu jednotliv�ch
instala�n�ch disket si lze p�e��st v~{\tt install.doc} (prvn� disketa).

Instalace prob�h� selektivn� spu�t�n�m d�vky {\tt install.bat}. Instala�n�
program nab�z� velk� mno�stv� n�pov�d, tak�e by m�lo b�t umo�n�no instalovat
\TeX\ i~nezasv�cen�m u�ivatel�m. Instalace ve�ker�ho bal�ku (v�ech 18 disket)
vy�aduje na po��ta�i s~procesorem 386/33~Mz zhruba hodinu strojov�ho �asu:
20~minut se kop�ruj� diskety a~d�le pracuje po��ta� s�m bez obsluhy.
Nicm�n� nep�edpokl�dejte, �e budete za hodinu hotovi. Instalace toti�
polo�� p�i startu asi 60 ot�zek na to, co si p�ejete instalovat, tak�e
po��tejte s~celkovou dobou str�venou nad instalac� minim�ln� 2 hodiny
a~vybavte se trp�livost�. Instalujte nejprve rad�ji m�n� ne� v�ce, proto�e
kdykoli m��ete snadno prov�st dopl�uj�c� instalaci chyb�j�c�ch modul�.

Instala�n� program je vybaven jistou odolnost� proti p�epln�n� disku. Pokud
instalace havaruje pro nedostatek m�sta na disku, budete m�t mo�nost uvolnit
disk (nap�. vyma�ete n�jak� sv� obl�ben� hry). Pak lze spustit
instalaci z~m�sta, kde byla p�eru�ena. Pro �sp�nou instalaci je pot�eba
zhruba 6 a� 40~MB diskov� pam�ti (podle po�adavk�, co chcete instalovat).
Minim�ln� funk�n� instalace se nakonec vejde do 5~MB: instalujete pouze
plain nebo \LaTeX\ jenom se z�kladn�mi fonty.

P�i rozhodov�n� o~instalaci font� (kter� zab�raj� nejv�ce m�sta) v�m
pom��e v~n�pov�d� k~instala�n�m ot�zk�m p�ehledn� tabulka po�adovan�ch
diskov�ch kapacit. Zde je t�eba upozornit na to, �e p�i sestavov�n�
knihoven (to se d�je automaticky v~r�mci instala�n�ho programu) je nutn�
m�t na chv�li dvakr�t tolik m�sta na disku, ne� je velikost v�sledn�
knihovny. Nap��klad knihovna 300~dpi zabere p�i po�adavku na instalaci
{\it v�ech\/} font� asi 8~MB. P�i sestavov�n� pot�ebujete tedy m�t dal��ch
8~MB m�sta na disku. P�i skromn�j��ch podm�nk�ch proto doporu�ujeme prov�st
instalaci dvakr�t: poprv� instalujte pouze fonty (a~nic jin�ho) a~p�i
druh�m spu�t�n� instalace po�adujte instalovat ostatn� software.

Stru�n� text k~ukon�en� instalace najdete v~souboru
{\tt start\\codelat.txt} a~vlastn� dokumentace k~\CS\TeX{}u je v~souborech
{\tt doc\\user.doc} a~{\tt doc\\cfg.doc}. Prvn� soubor obsahuje
u�ivatelskou dokumentaci a~druh� technickou. Dokumentace k~jednotliv�m
program�m a~ovlada��m je v~adres��i {\tt doc\\programs}.
Tato dokumentace popisuje relativn�
podrobn� p��pravu \TeX{}u k~vlast\-n� pr�ci.

Jeliko� se hloub�ji zab�v�me pouze prac� se souborem
{\tt plain.tex} (jde o~zn�m� z�kladn�
makro, vytvo�en� D.~Knuthem), p�ipome�me, �e je
nutn� jej inicializovat. Tato v�c se provede velmi snadno
spu�t�n�m inicializa�n� d�vky {\tt start\\initex.bat}. D�vka nejprve zobraz�
nab�dku, v~n�� lze vybrat, kter� soubory (form�ty) chceme inicializovat, jak�
vzory d�len� slov se maj� p�i inicializaci zahrnout, jak� budete pou��vat
k�dov�n� vstupn�ch text� a~zda bude pou�it \uv{Big-\TeX} (v~tomto bal�ku se
jedn� o~{\tt tex386}) �i nikoli. Nakonec se automaticky provede vlastn�
inicializace.

V~\CSTeX{}u najdete d�le nab�dku t�� editor�. Instala�n� program nab�z�
editor TE (voln� ���en�, ale nep��li� dobr�), Qedit (shareware, tj.
program, jeho� demo-verze je zcela funk�n�, ale p�i rohodnut� o~trval�m
u��v�n� je nutn� zaplatit licenci) a~editor \CS ED, kter� zakoupil \CS TUG
a~je ur�en pouze pro �leny sdru�en�. Lze t� nakonfigurovat
jak�koli jin� editor (nap��klad Norton editor, nebo editor, kter� je
sou��st� vy���ch verz� DOSu).

V~t�to souvislosti je vhodn� si rozmyslet, jak budeme pracovat
s~akcentovan�mi znaky p�i po�izov�n� vstupn�ho textu v~editoru. To samoz�ejm�
z�vis� na volb� samotn�ho editoru. Nap��klad posledn� jmenovan� \CS ED �e��
pr�ci s~akcentovan�mi znaky ve sv� vlastn� re�ii a~nemus�te se o~nic
starat. V~jin�m p��pad� je pot�eba zav�st v~prav� okam�ik do po��ta�e dva
programy: ovlada� kl�vesnice a~ovlada� zobrazen� na obrazovce. K~tomu je
mo�n� vyu��t software, kter� je zahrnut do instalace a~pracuje v~k�du
Kamenick�ch. Pokud jde o~kl�vesnici, jedn� se o~program {\tt kbd.com}
(jeho� zdrojov� text v~Assemleru byl publikov�n v~Bajtu), a~pokud jde
o~zobrazen� na obrazovce, jedn� se o~soubor pro zaveden� tzv.~\uv{str�nky
DOSu}. Jak se to d�l�, si m��ete p�e��st v~souboru {\tt start\\csfonts.txt}.
Samoz�ejm� m��ete do instalace snadno za�lenit sv�j vlastn� obl�ben� editor
a~v�e m��e vypadat jinak.

P�ed prvn�m spu�t�n�m \CS\TeX{}u v~podstat� nen� t�eba prov�st z�sahy ani
do souboru {\tt autoexec.bat}, ani do {\tt config.sys}. Pouze je vhodn�
p�ekontrolovat, zda je v~{\tt config.sys} nastavena dostate�n� velk�
hodnota pro parametry {\tt FILES} a~{\tt BUFFERS}. Doporu�uje se pro oba
parametry volit hodnotu aspo� 10. D�le se p�edpokl�d�, �e ve slu�n�ch
po��ta��ch se neroz�i�uje cesta {\tt PATH} v~{\tt autoexec}u do z�vratn�ch
velikost�, ale je tam obsa�en adres�� (nap��klad {\tt c:\\bat}), kde jsou
ulo�eny v�echny spou�t�c� d�vky pro r�zn� syst�my. Do tohoto adres��e si
zkop�rujte spou�t�c� d�vky \CS\TeX{}u, kter� najdete v~adres��i {\tt
\\emtex\\start}, a~m��ete p�istoupit k~tolik o�ek�van�mu spu�t�n� \TeX{}u.
P�ejd�te do pracovn�ho adres��e (kde budou vznikat v�echny soubory
souvisej�c� s~va��m dokumentem) a~v~DOSu napi�te

{\tt plain mujtext}

\noindent kde {\tt mujtext} je n�zev dokumentu. Pro vstupn� soubor se
automaticky p�ipoj� p��pona {\tt tex} a~{\it nesm�\/} b�t v~p��kazov�m
��dku naps�na. Pokud u� dokument existuje,
p��slu�n� vstupn� soubor mus� m�t tuto p��ponu a~��dnou jinou. V~d��v�j��ch
verz�ch \CS\TeX{}u se rozli�ovalo mezi �esk�m a~anglick�m dokumentem
a~existovala je�t� p��pona {\tt cs}, ov�em v~n�mi popisovan� verzi u� tomu
tak nen�. P�vodn� p��pona {\tt cs} nebyla toti� podporov�na \LaTeX ov�m
p��kazem {\tt \\include}, tak�e p�i �len�n� dokumentu do v�ce soubor�
doch�zelo k~m�ch�n� dvou typ� p��pon a~t�m vznikaly zmatky p�i zpracov�n�
t�chto soubor� pomocn�mi rutinami.

Nap��klad v~adres��i {\tt start} najdete soubor
{\tt adjust.tex}, co� je pokusn� text pro se��zen� okraj� tisk�rny.
P�ejd�te tedy do zm�n�n�ho adres��e a~napi�te {\tt plain adjust}~.

Poznamenejme, �e p��kaz {\tt plain} startuje syst�m \TeX{}u do re�imu
zpracov�n� form�tem plain, co� je p�edm�tem t�to knihy. M�sto tohoto
p��kazu lze pou��t tak� p��kazy {\tt latex}, {\tt amstex}, {\tt aml},
{\tt lams} a~{\tt slitex}.

Po vyzkou�en� v�ech funkc� se doporu�uje disk a~adres�� obsahuj�c�
\TeX ovsk� software \uv{srovnat} n�jak�m programem typu Norton Speed Disk
(vy��� verze DOSu mohou takovou pr�ci prov�st automaticky).
Tak� je vhodn� zabezpe�it disk proti z�pisu neprivilegovan�m u�ivatelem
(nutn� v~s��ov�m provozu, p��padn� p�i v�ce\-u�i\-va\-tel\-sk�m pou�it�).
Prost�edky pro toto zabezpe�en� nejsou v~instalaci obsa�eny a~bohu�el
��douc� zabezpe�en� neposkytuje ani DOS.


%!! Tuto kapitolu jsem t� zcela p�ed�lal

\subsection{Pracujeme s~\CSTeX{}em}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Uve�me nejprve jakousi doporu�enou strategii v~uschov�v�n� rozpracovan�ch
soubor�. V~p�edchoz�m odstavci bylo zd�razn�no, �e ve�ker� soubory
({\tt tex}, {\tt dvi}, {\tt log}, {\tt aux} apod.) vznikaj� v~{\it
aktu�ln�m\/} adres��i; to je adres��, z~n�ho� vyvol�te syst�m \TeX.
Co m� u�ivatel ve sv�m adres��i, je pouze jeho v�c a~z�le�� na jeho
\uv{�istotnosti}, zda si po skon�en� pr�ce po sob� uklid�, tj. vyma�e
nepot�ebn� pracovn� soubory. Samotn� syst�m toti� nem��e v�d�t, kter�
soubory pova�uje u�ivatel za nepot�ebn�, a~proto �klid soubor� za
n�j neprov�d�. Je pravda, �e n�kte�� administr�to�i syst�mu \TeX\ jej
konfiguruj� tak, �e nech�vaj� u�ivateli v~pracovn�m adres��i jen vstupn�
soubory a~v�e ostatn� ma�ou. Tuto p��li�nou p��i nepova�ujeme za vhodnou,
a~proto ve v�choz� konfiguraci \CSTeX{}u nen� zahrnuta.

Mimo tento aktu�ln� adres�� existuje adres�� se spole�n�mi textov�mi vstupy
(v�t�inou stylov�mi soubory), kter� je zahrnut do struktury adres���
syst�mu. Bylo by ide�ln�, kdyby tento spole�n� bal�k stylov�ch soubor� {\it
nebyl\/} sv�voln� roz�i�ov�n o~dal�� \uv{n�lezy} ve ve�ejn�ch arch�vech.
Nech� takov� roz���en� jsou u�ivatel�m nab�dnuta ke zkop�rov�n� do jejich
vlastn�ch adres���, p��padn� nech� si u�ivatel� ve sv�ch adres���ch tyto
soubory sami vytv��ej�. Pak ur�it� budou p�esn� v�d�t, co d�laj� a~nestane
se, �e dodaj� sv�m p��tel�m ne�pln� zdrojov� text sv�ho d�la. To se zat�m
�asto st�valo. P��jemce zdrojov�ho textu pak byl zam�stn�n p�tr�n�m po
nedodan�m stylu, p��padn� odhadov�n�m, co asi ten styl mohl obsahovat a~co
je tedy t�eba v~jazyce \TeX u~\uv{naprogramovat}, aby dodan� zdrojov� text
byl v�bec zpracovateln�. A� se u�ivatel bude muset s�m postarat o~um�st�n�
v�ech nestandardn�ch textov�ch vstup�, tyto probl�my odpadnou. Tyto
nestandardn� vstupy nemus� samoz�ejm� b�t jen v~aktu�ln�m adres��i, ov�em
pak se u�ivatel mus� postarat o~p��slu�n� roz���en� hledac�ch cest. Bal�k
stylov�ch soubor� obsa�en�ch v~\CS\TeX{}u pokl�d�me za standard a~v�e mimo
n�j by m�lo b�t sou��st� vlastn�ho dokumentu.

Z~uveden� pozn�mky plyne, �e pokud pracujete na v�t��m dokumentu (nap��klad
na sv� knize), pak je vhodn� si pro n�j vytvo�it speci�ln� adres�� a~v~n�m
m�t v�echny textov� vstupy v�etn� nestandardn�ch styl�. Tak� je u�ite�n�
roz�lenit jednotliv� kapitoly do r�zn�ch soubor�, v�echny ov�em ve
spole�n�m adres��i. Takto vytvo�en� d�lo pak snadno ve sv�m adres��i
zkomprimujete pro ��ely archivace a~nic v~arch�vu nebude chyb�t.
%
Do jednotliv�ch adres��� si m��ete ukl�dat t�eba i~v�ce men��ch dokument�
(nap��klad m��ete m�t adres�� s~osobn� korespondenc� apod.). N�kte��
preferuj� �len�n� do adres��� podle pou�it�ho form�tu (plain \TeX, \LaTeX\
apod.), jin� (nap�. p�sa�ky) maj� soubory �len�n� podle zak�zek.

Nyn� pop��eme vlastn� pr�ci s~\CSTeX{}em. Nejprve tedy p�ejdete do
pracovn�ho adres��e, kter� je pr�zdn� nebo obsahuje rozpracovan�
dokument. Pak odstartujete syst�m nap��klad p��kazem {\tt plain mujtext},
kde {\tt mujtext} je v�mi zvolen� n�zev dokumentu (p��ponu {\tt tex}
nepi�te). Na obrazovce se objev� nab�dka (menu). Nejd�le�it�j��mi polo�kami
jsou polo�ky s~n�zvy {\tt Edit}, {\tt PlainTeX} a~{\tt View}. Kl�vesa F1
poskytuje n�pov�du ke zrovna zv�razn�n� polo�ce.

Polo�ka {\tt Edit} spust� editor, kter� jste si vybrali p�i instalaci. Tuto
volbu editoru je mo�no (podobn� jako spoustu dal��ch v�c�) je�t� dodate�n�
m�nit z~\uv{u�ivatelsk� pozice} (tedy bez z�sahu do ��sti disku obsahuj�c�
\TeX\ a~p��padn� zabezpe�en� proti z�pisu). Nap��klad p�i v�ceu�ivatelsk�m
provozu m��e ka�d� u�ivatel m�t nakonfigurov�n sv�j {\it vlastn�
obl�ben�\/} editor. Jak se to d�l�, si m��e u�ivatel p�e��st v~souboru {\tt
doc\\user.doc}.

Polo�ka {\tt PlainTeX} spust� vlastn� form�tov�n� dokumentu (��k�me t�
\uv{p�eklad} vstupn�ho souboru \TeX em). V�stupem t�to �innosti b�v�
v�t�inou chybov� hl�en�. Jste-li �sp�n�j��, pak si m��ete prohl�dnout
v�sledn� dokument prohl��e�em, kter� spust�te polo�kou {\tt View}.
V~instalaci pou�it� prohl��e� ovl�d�me �ipkami, kl�vesami PgDn, resp. PgUp
(pro skok na dal��, resp. p�edchoz� str�nku) a~kl�vesa Q prohl��en� kon��.
Dal�� mo�nosti prohl��e�e si p�e�tete v~n�pov�d� v~hlavn� nab�dce
(\uv{naje�te} na polo�ku {\tt View} a~zm��kn�te kl�vesu F1) nebo m��ete
nahl�dnout do velmi rozs�hl� dokumentace v~souboru {\tt
doc\\programs\\dvidrv.doc}.

V~p��pad� v�skytu chyb je nutn� se vr�tit zp�t do editoru. Na \TeX ovsk�
ne p��li� sympatick� prompt tvaru \uv{{\tt?}} je mo�no odpov�d�t p�smenem
{\tt e} pro p��m� vstup do editoru nebo p�smenem {\tt x} pro ukon�en�
b�hu \TeX{}u a~vstup do editoru prost�ednictv�m polo�ky {\tt Edit} v~nab�dce.
Prvn� alternativa se zd� lep��, ov�em je t�eba si uv�domit, �e \TeX{}
i~zde ukon�� svou �innost a~po oprav� chyby za�ne zpracov�n� znovu od za��tku.
Je proto velmi vhodn� odpov�d�t na zm�n�n� otazn�k jednodu�e kl�vesou Enter
pro p�esko�en� chyby, p�i�em� \TeX{} m��e naj�t dal��. Tak� se pou��v�
p�smeno {\tt s} nebo {\tt q} pro p�esko�en� i~v�ech
n�sleduj�c�ch chyb. Je-li \TeX ovsk� prompt ve tvaru~{\tt *}, znamen� to,
�e \TeX\ ukon�il �ten� vstupn�ho souboru a~nyn� chce
��st dal�� p��kazy rovnou z~termin�lu. To se st�v� v~p��pad�, �e vstupn�
soubor neobsahuje ukon�ovac� p��kaz {\tt \\bye} nebo {\tt \\end}.
V~takov�m p��pad� je vhodn� odpov�d�t p��kazem {\tt \\end} a~p��kaz do
vstupn�ho souboru pro p���t� doplnit. Je�t� se m��e objevit jedna
nep��jemnost: \TeX\ se pt� na jm�no souboru. Vstupn� soubor (p��padn�
jin�, za�len�n� p��kazem {\tt \\input}) nebyl nalezen. Zde pro ukon�en� nepom��e
ani Enter, ani {\tt \\end} (\TeX{} se pt� tvrdo��jn� znovu), ale zab�r�
kombinace Ctrl-Z nebo m��eme nab�dnout soubor {\tt nul}.

P�i zpracov�n� vstupn�ho souboru \TeX{}em se krom� {\tt dvi} souboru
vytv��� soubor s~p��ponou {\tt log}, v~n�m� je protokol o~zpracov�n�
v�etn� p��padn�ch chybov�ch hl�en�.
Po chybn�m p�ekladu se pak
p�i vyvol�n� editoru objev� kurzor v~{\it ��dku\/}
(tedy nikoli p�esn� v~{\it pozici\/}) v�skytu prvn� chyby, p�i�em� editor
pracuje je�t� s~jedn�m oknem, kde je zobrazen soubor s~chybami
(soubor {\tt log}) a~kde vid�te chybov� hl�en�. P��slu�nou kl�vesou
v~editoru (to z�le�� na editoru) lze \uv{sk�kat} na dal�� v�skyty chyb.
Upozor�ujeme, �e zm�n�n� vlastnost z�vis� na konfiguraci editoru v~syst�mu
a~m�la by fungovat pro v�echny t�i editory, kter� instala�n� program
\CS\TeX{}u nab�z�. Instalujete-li sv�j vlastn� editor, mus�te se o~to sami
postarat �ten�m dokumentace k~editoru a~k~\CS\TeX{}u (soubor {\tt
doc\\user.doc}). M��e se st�t, �e tuto vlastnost v�m v� editor neumo�n�.

%Je t�eba p�iznat, �e jednou z~nejt쾹�ch v�c� u~\TeX{}u je pr�v� spr�vn�
%ch�p�n� chybov�ch hl�en�. Velmi podrobn� z�znam o~pr�b�hu zpracov�n�
%souboru, v�etn� detailn�ho hl�en� o~chyb�ch, se ukl�d� v~na�em p��pad�
%nap��klad do souboru {\tt mujtext.log}.
%V�t�inou si ka�d� po �ase vypracuje
%sv�j optim�ln� zp�sob opravy chyb; p�i pou�it� v��e uveden�ho postupu lze
%pracovat sou�asn� se vstupn�m souborem {\tt mujtext.tex} a souborem {\tt
%mujtext.log} v~oknech (��stech obrazovky monitoru); tento zp�sob opravy
%chyb sou�asnou editac� obou soubor� je {\it velmi efektivn�\/}
%a je dobr� si na n�j navyknout. Podrobn�j�� vysv�tlen� n�kter�ch chybov�ch
%hl�en� najdete v~kapitole~8.

I~v~p��pad�, �e je vstupn� soubor bez chyb, objev� se
v~souboru s~p��ponou {\tt log} a~p��padn� i~na obrazovce �ada
hl�en�. Takov� hl�en� m��e m�t nap�. tvar:
\medskip
\verb|
This is emTeX, Version 3.14 [3c-beta5]
               (preloaded format=csPLAIN 93.5.29) 1 OCT 1993 23:17
**&csPLAIN intro.tex
(intro.tex
\hsize=159.2 mm \vsize=239.2 mm
(c:\emtex\texinput\czech.sty
Document Style Option `czech' Version 1.141, April 26, 1993.
Czech hyphenation used. \frenchspacing is set on.)
\contents=\write0
\index=\write1
\exno=\count33
....
\minute=\count43

[1] [-1] [-2] [-3] [-4] [-5] [-6] [1] [2] [3] ......... [98] [99]
[100] [101] [102] [103] )
Output written on intro.dvi (110 pages, 338164 bytes).|

M��eme z~n�j lehce vy��st, �e �lo o~zpracov�n� em\TeX em verz� 3.14,
form�t csPLAIN byl inicializov�n 29.\nobreak\thinspace kv�tna 1993
a~dokument byl zpracov�n 1.\nobreak\thinspace ��jna 1993 v~23~hodin
a~17~minut. Vstupn� soubor se jmenoval {\tt intro.tex} (�lo o~zpracov�n�
jedn� verze t�to kn��ky) a~byl ulo�en v~aktu�ln�m adres��i. Byl zpracov�n
pomoc� makra {\tt czech.sty} pro �pravu �e�tiny. Bylo pou�ito
\uv{francouzsk�ho stylu}, tj.~za te�kami na konci v�t apod. se vkl�dala
norm�ln�, nezv�t�en� mezera. Byly pou�ity vzory d�len� slov pro
�e�tinu. Vzniklo celkem 110 str�nek textu a~soubor {\tt intro.dvi} byl
ulo�en do aktu�ln�ho adres��e.

Nyn� se porozhl�dn�me po dal��ch polo�k�ch v~hlavn� nab�dce (menu)
\CS\TeX{}u. Nem� smysl podrobn� popisovat v�echny mo�nosti nab�dky, proto�e
jejich v�znam lze kdykoli zjistit z~n�pov�dy (F1) a~nav�c je to v�c, kter�
zna�n� podl�h� n�pad�m \uv{\TeX ovsk�ho in�en�ra}, kter� konfiguraci pro
v�s (nap��klad na pracovi�ti) p�ipravil. Nab�dka zalo�en� na programu MNU
je toti� pln� konfigurovateln�. Znamen� to, �e v�e, co vid�te na obrazovce
v~prost�ed� nab�dky, z�vis� na lok�ln� konfiguraci \CS\TeX u. Dokumentaci
k~tomu jak konfigurovat nab�dku najdete v~souboru {\tt
doc\\programs\\mnu.tex}.

Z�sta�me nejprve v~hlavn�m okn� {\tt TeX}. Zde najdete krom� t��
zm�n�n�ch a~nejpou��van�j��ch polo�ek tak� dal��. Nap��klad polo�kou {\tt
Spell} vyvol�te korektor p�eklep� a~polo�ka {\tt Tie (vlnka)} spust�
program {\tt vlnka.exe}, kter� do zdrojov�ho souboru dopln� za v�echna
jednop�smenn� slova k,K,o,O,s,S,u,U,v,V,z,Z vlnku.
% Ne� v�ak budete tento
% program pou��vat, p�e�t�te si o~vytv��en� a~zpracov�v�n� zdrojov�ho
% textu.

Polo�ka {\tt Others} otev�e dal�� okno s~nab�dkami na spu�t�n� n�kter�ch
do\-pl�\-ko\-v�ch program� a~polo�ka {\tt CStoCS} nab�dne mo�nost spustit
konvertor {\tt cstocs.exe}. Tento program v�m umo�n�
transformovat vstupn� texty s~diakritikou mezi �esti nejb�n�j��mi
k�dov�n�mi (jsou zahrnuty jen znaky z~�esk� a~slovensk� abecedy) a~nav�c je
schopen tyto texty p�ev�d�t do \TeX ovsk� transkripce a~zp�t. Bude se v�m
hodit nap��klad tehdy, kdy� dostanete text v~jin�m k�dov�n�, ne� je to,
kter� m�te instalov�no v~syst�mu.

V~lev�m okn� {\tt File} lze vyvol�n�m polo�ky {\tt Name} zm�nit n�zev
dokumentu a~pracovat na n��em jin�m (ov�em st�le ve stejn�m adres��i).
Nem�lo by v�s zasko�it, �e zde m��ete zadat dva r�zn� n�zvy souboru.
N�pov�da v�m vysv�tl�, �e to je vhodn� p�i pr�ci na rozs�hl�m d�le, kdy
m�te nap��klad jednotliv� kapitoly v~r�zn�ch pracovn�ch souborech
a~v~hlavn�m souboru jsou pouze volac� p��kazy pro tyto kapitoly.

Tak� m��ete vyvolat ��dku DOSu, ani� byste opustili prost�ed� hlavn�
nab�dky, p��padn� lze z~nab�dky vyvolat program typu Norton Commander,
Xtree apod. pro spr�vu soubor�. Zde z�le�� na u�ivateli, kter� program
nejrad�ji pou��v� a~kter� si nakonfiguruje. Tak� lze vyvolat jednoduchou
kalkula�ku a~polo�ka {\tt Quit} definitivn� ukon�� pr�ci s~nab�dkou
\TeX ovsk�ch program�.

V~okn� {\tt Print} najdete polo�ku na nastavov�n� parametr� ovlada�� pro
tisk ({\tt Options}) a~polo�ky na posledn� prohl�dnut� v�sledku p�ed tiskem
(ozna�en� slovem {\tt Preview}). Prohl��e� spu�t�n� z~t�chto polo�ek
zahrne i~v�mi zadan� tiskov� parametry a~jsou pou�ity
stejn� fonty, jako p�jdou do tisku). Polo�ky {\tt Print Laser}, {\tt Print
Matrix} a~{\tt Print 9~Matrix} spou�t�j� vlastn� tisk na p��slu�n�
tisk�rn�. Tak� zde najdete polo�ky, kter� spust� \uv{tisk do souboru}, tj.
vznikne soubor, kter� pak dodate�n� pouh�m bin�rn�m p�ekop�rov�n�m do
tisk�rny zp�sob� vlastn� tisk. T�to mo�nosti vyu�ijete, pokud chcete
p�en�st dokument k~po��ta�i, kter� nen� vybaven ��dnou instalac� \TeX{}u,
ale je vybaven tisk�rnou.%
\footnote{${}^1$}{M�te-li \uv{objemn� dokument}, m��e se st�t, �e se v�m
tiskov� soubor nevejde na disketu. Form�t t�chto soubor� toti� ne�et��
p��li� m�stem, ale pr�v� proto je pou�it� komprima�n�ch program� ({\tt
zip}, {\tt arj}, atd.) vysoce ��inn� a~v�t�inou probl�m vy�e��.}
%
Nev�hodou je, �e pokud p�i pr�ci na tomto po��ta�i zjist�te jak�koli
probl�my (nap�. se mechanicky po�kod� n�kter� str�nka), mus�te tisknout
cel� dokument znovu. Tato nev�hoda p�i pou�it� tisku rovnou z~instalace
\TeX{}u odpad�, proto�e m��ete nastavit parametry tiskov�ch ovlada��
nap��klad tak, �e tisknete jen n�kter� str�nky.

V~okn� {\tt Options} lze zm�nit re�im zpracov�n� podle form�tu
(plain~\TeX, \LaTeX, atd.), druh pou�it�ho programu {\tt tex.exe} (zda
Big-\TeX\ �i nikoli) a~polo�ka {\tt Envir} je ur�ena k~nastaven� u�ivatelem
definovan�ho chov�n� konfigurace (volba editoru, parametry pro \TeX\
a~prohl��e� a~mnoho dal��ch v�c�).

Nakonec v~okn� {\tt METAFONT} najdete n�stroje na po�izov�n� obr�zk�
a~jednotliv�ch font� programem \mf. Tento skv�l� program vytvo�il rovn�
D.~Knuth a~slou�� k~n�vrhu nov�ch p�sem a~digitalizaci font� do stanoven�ch
rozli�en�. Na tomto m�st� uvedeme jen velmi kr�tkou informaci o~programu
\mf. �ten�� se asi v~tuto chv�li bude cht�t nau�it p�edev��m z�klady
\TeX{}u (proto si po��dil tuto kn��ku) a~je mo�n�, �e odbo�ka k~\mf{}u by
ho jen zdr�ovala. Pokud tedy zrovna nechcete vytv��et nov� fonty a~nav�c
se spokoj�te s~t�mi fonty, kter� m�te u� v~instalaci digitalizovan�,
nebudete \mf{} pot�ebovat. V~takov�m p��pad� je mo�n� p�esko�it zbytek
tohoto odstavce. M��ete se sem vr�tit pozd�ji, a� budete m�t prvn�
zku�enosti s~\TeX{}em za sebou.

Vstupem pro \mf{} je textov� soubor, kter� vektorov� popisuje tahy
jednotliv�ch p�sem. Proto�e tento soubor vlastn� ��d� �innost \mf{}u,
��k�me mu t� zdrojov� program dan�ho fontu a~\mf{} pak p�eb�r� roli
jak�hosi \uv{p�eklada�e} podobn�, jako je tomu p�i zpracov�n� dokumentu
\TeX{}em.

Bal�k \CS\TeX{}u obsahuje nejen program \mf{} a~dal�� pot�ebn� programy,
ale i~zdrojov� programy v�ech Computer Modern �ez�, kter� vytvo�il
D.~Knuth. Krom� nich zde najdete t� zdrojov� texty \CS-font�, kter� se
v~doln� polovin� k�dovac� tabulky shoduj� s~Computer Modern a~ve zbytku
tabulky obsahuj� kompletn� akcentovan� p�smena pro �eskou a~slovenskou
sazbu. Jsou zde i~m�n� b�n� fonty, kter� byly pou�ity t�eba jen p�i
sazb� knih {\bf The \TeX book} a~{\bf The \mf book}.

D�le jsou v~\CSTeX{}u k~dispozici zdrojov� programy v�ech symbol� a~p�sem,
je� jsou sou��st� \AMSTeX{}u; krom� roz���en�ch mo�nost� pro sazbu r�zn�ch
matematick�ch symbol� jsou v~n�m i~kr�sn� p�sma vytvo�en� v�znamn�m
typografem Hermanem Zapfem (ov�em pozor -- nejedn� se o~textov� p�sma, ale
o~p�sma pou�iteln� v~matematick� sazb�, tj. programy neobsahuj� kerning ani
diakritick� znam�nka). Z~ve�ejn�ch arch�v� m��ete z�skat mnoho dal��ch p�sem
v~podob� zdrojov�ch soubor� pro \mf. Najdete tam nap��klad v�echny b�n�
�ezy azbuky, r�zn� p�sma pro speci�ln� pou�it� apod.

Ke generov�n� font� (nejsp��e ze zdrojov�ch soubor� obsa�en�ch
v~\CS\TeX{}u) pot�ebujete p�edev��m program \mf{} ({\tt mf.exe}), d�le program
{\tt gftopk.exe}, z�kladn� soubor maker {\tt plain.mf} a~ke Computer Modern
tak� dal�� makra v~souboru {\tt cm.mf}. D�le�it� je tak� soubor
{\tt local.mf}, v~n�m� jsou definov�ny parametry b�n�ch v�stupn�ch
za��zen� (zejm�na hustota v~bodech na palec -- dpi).

V�echny zm�n�n� softwarov� prost�edky se p�i instalaci \CSTeX{}u (po
potvrzen�, �e chcete instalovat \mf) samy nainstaluj� do spr�vn�ch adres���
a~nav�c se zajist� po�adovan� napln�n� v�ech prom�nn�ch obsahuj�c�
\uv{vyhled�vac� adres��e} pro p��slu�n� programy a soubory. V~z�v�ru
instalace se tak� automaticky vygeneruj� b�ze {\tt plain.bas} a~{\tt
cm.bas}, tak�e u�ivatel nemus� zpo��tku o~\mf{}u nic v�d�t.

% V~okn� {\tt Options/Envir} v~hlavn� nab�dce lze d�le p�estav�t (p��padn�
% za st�edn�k doplnit) hledac� cestu se zdrojov�mi texty pro \mf.

V~okn� {\tt METAFONT/Parameters} zad�te nejprve n�zev souboru (p��pona {\tt
mf} se dopln� sama), se kter�m chcete pracovat, tj. editovat a~p��padn� na
n�j spou�t�t \mf. Zkuste napsat t�eba {\tt logo10}. Jedn� se o~font,
obsahuj�c� p�smena {\manual M}, {\manual E}, {\manual T}, {\manual A},
{\manual F}, {\manual O} a~{\manual N}, tedy p�smena pro logo \mf{}
v~desetibodov� velikosti.

V~dal��m ��dku jsou parametry pro spou�t�n� \mf{}u.
Nej�ast�ji tam b�v� naps�no

\indent\verb|&plain \mode=hplaser; mag=1.0; input %MF%|~,

\noindent co� znamen�, �e \mf{} bude pracovat s~b�z� {\tt plain} (podobn�,
jako v~\TeX{}u existuj� form�ty). Parametry v�stupn�ho za��zen� (rozli�ovac�
schopnost atd.) jsou zde definov�ny ve funkci {\tt hplaser} (najdete ji
v~souboru {\tt local.mf}), faktor zv�t�en� fontu je roven jedn� ({\tt
mag=1.0}) a~vstupn�m souborem bude soubor definovan� jako pracovn� (v~tomto
p��pad� soubor {\tt logo10.mf}). Za parametrem {\tt mag} zkuste nap��klad
zm�nit zv�t�en� -- lze zde pou��t libovoln� desetinn� ��slo a~vygenerovat
nap��klad p�smo \uv{n�st�nkov� velikosti}.

Nyn� p�ijde nejkomplikovan�j�� ��st. \mf{} ukl�d� �sp�n� vygenerovan�
font do dvou soubor�. V~na�em p��pad� vznikne soubor
{\tt logo10.tfm} (tam jsou metrick� �daje pro \TeX) a~\verb|logo10.#gf|, kde
symbolem \verb|#| je ozna�eno ��slo ud�vaj�c� efektivn� rozli�en� fontu.
Jedn� se o~takov� rozli�en�, kter� vznikne zmen�en�m fontu (nap��klad p�i
dodate�n�m zmen�en� p�edlohy na kop�rce) do p�vodn� velikosti fontu jedna
ku jedn�. Nap��klad, pokud jsme pou�ili {\tt mag=1.2} a~{\tt mode=hplaser}
(tedy 300~dpi), pak efektivn� rozli�en� bude $1.2\cdot300=360$ a~na v�stupu
tedy dostaneme soubor {\tt logo10.360gf} (v~MS~DOSu ov�em p�smena {\tt gf}
v~extenzi neuvid�me). Tento soubor obsahuje digit�ln� mapy p�smen a~je
nutn� jej konvertovat do tvaru �iteln�ho tiskov�mi ovlada�i, tj. do souboru
s~p��ponou {\tt pk}.

Ke konverzi do {\tt pk} form�tu se pou�ije program {\tt gftopk.exe}. V~na�em
p��klad� bude pot�eba pou��t n�sleduj�c� parametry.

{\tt gftopk logo10.360 logo10.pk}

Soubor {\tt logo10.pk} vznikne v~aktu�ln�m adres��i, kde jej v�echny
ovlada�e najdou. M��eme tedy nov� font hned pou��t v~\TeX{}u zav�d�c�m
p��kazem {\tt \\font} uveden�m v�t�inou na za��tku zdrojov�ho souboru:

{\tt \\font\\mflogo=logo10 scaled 1200}

\noindent nebo

{\tt \\font\\mflogo=logo10 scaled \\magstep1}~,

\noindent co� je tot�. Poznamenejme, �e tis�ckr�t parametr {\tt mag}
v~\mf{}u rovn� se celo��seln� parametr za slovem {\tt scaled} v~\TeX{}u
(ov�em jen v~p��pad�, �e nem�te nastaveno v~\TeX{}u glob�ln� zv�t�en�
cel�ho dokumentu p��kazem {\tt \\mag} nebo {\tt \\magnification}). D�le
slovo {\tt \\magstep}$\,k$ je v~\TeX{}u definov�no jako ��slo
$1,2^k\cdot1\nobreak\,000$ pro $k=0$, 1, 2, \dots, 5.

Pokud m�te p��stup do instalace \CS\TeX{}u (disk nen� pro v�s zabezpe�en
proti z�pisu), pak je vhodn� vyroben� soubor {\tt pk} ulo�it do p��slu�n�ho
adres��e podle efektivn�ho rozli�en� fontu. Kdybyste toti� vyrobili dal��
font stejn�ho jm�na, ale jin� velikosti v~aktu�ln�m adres��i, pak by se
p�vodn� font p�emazal. Ovlada�e p�itom um�j� hledat fonty (nap��klad pro
laserovou tisk�rnu s~300~dpi) v~souborech

{\tt \\emtex\\fonts\\pk300\\dpi}$r${\tt \\*.pk}~,

\noindent kde $r$ je efektivn� rozli�en� fontu a~{\tt \\emtex} je hlavn�
adres�� syst�mu s~\TeX{}em (m��e se jmenovat jinak). V~na�em p��klad� tedy
m��eme v�stup z~{\tt gftopk} sm�rovat rovnou do p��slu�n�ho adres��e
p��kazem

{\tt gftopk logo10.360 }$\delta${\tt:\\emtex\\fonts\\dpi}$r${\tt \\logo10.pk}~,

\noindent kde $\delta$ je disk s~\CSTeX{}em. Na tomto m�st� je vhodn� upozornit,
�e bitov� mapy v~instalaci \CSTeX{}u jsou v~jin�m form�tu, tzv. form�tu
knihoven font� (soubory s~p��ponou {\tt fli}). Do instalace je zahrnut
program {\tt fontlib.exe}, kter� tyto knihovny ze soubor� {\tt pk} vytv���.
Tento program ov�em nemus�te pou��t, proto�e ovlada�e um� ��st jak ze
soubor� {\tt fli}, tak ze soubor� {\tt pk}, a~to sou�asn�. Asi je dobr�
strategie nechat v~knihovn�ch {\tt fli} pouze bitov� mapy, kter� jsou sou��st�
dod�vky \CSTeX{}u, a~nov� bitov� mapy pro p�ehlednost ponechat ve tvaru {\tt
pk}.

A~jak to je se souborem {\tt tfm}? Ten bude pro v�echna zv�t�en� font�
stejn� a~bude obsahovat rozm�rov� �daje pro font, jako by byl pou�it
parametr {\tt mag=1}. Teprve p�i jeho zaveden� si tyto �daje
\TeX{} s�m pron�sob� koeficientem definovan�m za slovem {\tt scaled}.
Proto jej m��eme nechat v~aktu�ln�m adres��i, p��padn� jej zahrneme
do syst�mu do adres��e {\tt \\emtex\\tfm}. Ov�em v�t�inou u� tam takov�
soubor najdeme a~jeho p�emaz�v�n� novou verz� je zbyte�n�.

Jin� situace je p�i tvorb� obr�zk� \mf{}em (co \uv{p�smeno}, to vlastn� v�mi
naprogramovan� obr�zek). Pak b�v� vhodn� jak soubor {\tt tfm}, tak {\tt pk}
ponechat v~aktu�ln�m adres��i, kde b�vaj� rozpracov�ny i~dal�� soubory,
t�kaj�c� se pouze va�eho dokumentu. Zde snaha o~za�azen� t�chto
soubor� do adres��ov� struktury s~\CS\TeX{}em je pon�kud postaven� na
hlavu, proto�e ��dn� jin� u�ivatel v� font (obr�zky) nepou�ije.

Velmi u�ite�n� pro generov�n� nov�ch �ez� p�sem je Mattes�v program
{\tt mfjob}, kter� je rovn� obsa�en v~bal�ku \CSTeX{}u. Ten umo��uje
nep�eru�en� generov�n� v�t��ho mno�stv� r�zn�ch p�sem tak, �e s�m za��d�
v�e pot�ebn�: b�h \mf{}u, p�em�nu vznikl�ch generick�ch soubor� na {\tt pk}
form�t a~odesl�n� soubor� {\tt pk} a~{\tt tfm} do ur�en�ch adres���.
Nemus�me v�bec nic po��tat, proto�e {\tt mfjob} spo��t� efektivn�
rozli�en� fontu za n�s. Popisem fungov�n� {\tt mfjob}u nebudeme �ten��e
zdr�ovat od studia \TeX{}u, proto�e sou��st� \CSTeX{}u je i~podrobn�
dokumentace.

V~neposledn� �ad� upozorn�me na velmi d�le�itou vlastnost Mattesov�ch
ovlada�� (pro tisk i~prohl��en�). Jedn� se o~mo�nost nakonfigurovat je tak,
aby p�i nenalezen�ch fontech v~instalaci v~podob� bitov�ch map slu�n�
tuto skute�nost ozn�mily a~zeptaly se, zda situaci n�hodou nechcete napravit
automatick�m vyvol�n�m {\tt mfjob}u. Odpov�te-li {\tt y} (tedy ano), pak se
u� jen d�v�te na obrazovku, jak se opakovan� vol� \mf{} a~{\tt gftopk} na
v�echny chyb�j�c� fonty a~nakonec se znovu spust� vyvolan� ovlada�, ov�em
s~nenalezen�mi fonty u� nem� probl�my. Tato v�c nen� implicite v~\CSTeX{}u
konfigurov�na, proto�e zde z�le�� hodn� na tom, zda ponech�te disk
s~\CSTeX{}em z~t�chto d�vod� otev�en� k~z�pisu libovoln�m u�ivatelem
(syst�m v�m bude dynamicky r�st a~zab�rat st�le v�ce pam�ti), nebo se
rozhodnete pro n�jak� \uv{p�echodn�} adres��, kam se tyto fonty budou
vytv��et (nap�. mimo disk s~\CSTeX{}em) a~periodicky budete zva�ovat
(z~pozice spr�vce syst�mu), zda fonty z~tohoto p�echodn�ho adres��e
p�ekop�rujete do syst�mu �i sma�ete. Informaci o~zm�n�n�m konfigurov�n�
ovlada�� najdete v~souboru {\tt doc\\cfg.doc}

\TeX{} ve spojen� s~\mf{}em je opravdu mocn� prost�edek, kter� umo��uje
nejr�zn�j�� kouzla v�etn� rotac� p�smen a~dal��ch efekt�. Zvl�dnut�
takov�ch v�c� u� ov�em vy�aduje p�inejmen��m n�jak�
\uv{jemn� �vod do \mf{}u}, kter� bohu�el zat�m neexistuje.


%!! Texty jsou z ��sti nov�, z ��sti vyta�en� z p�vodn� kapitoly
%   "P��prava a zpracov�n�..."

\subsection{�e�tina a~sloven�tina v~\CSTeX{}u}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Pozastavme se nejd��ve nad mechanismem pr�ce s~akcenty. Bohu�el z~d�vodu
po�adavku na existenci kapitol o~\CS\TeX u~zcela zvlṻ bez z�sahu do
n�sleduj�c�ho origin�ln�ho Doobova textu se zde budeme muset odvol�vat na
v�ci, kter� se �ten�� nau�� a� za chv�li v~n�sleduj�c�ch kapitol�ch.
Pro prvn� �ten� v�m p�itom sta�� uji�t�n�, �e v~editoru p��ete norm�ln�
s~akcenty (tak, jak v�m to v� editor umo�n�) a~nikoli pomoc� odstra�uj�c�
transkripce akcent�, jak se s~n� sezn�m�te v~dal��ch
kapitol�ch. S~t�mto v�dom�m m��ete n�sleduj�c� ��dky o~akcentech
v~\CS\TeX{}u p�esko�it a~vr�tit se k~nim pozd�ji.

P�i inicializaci form�tu jste nap��klad nakonfigurovali k�dov�n� vstupn�ch
text� podle Kamenick�ch. Nap��ete-li nyn� do vstupn�ho textu t�eba p�smeno
{\tt �}, pak v~editoru je toto p�smeno zpracov�no a~zobrazeno podle
k�dov�n� Kamenick�ch. Program \TeX\ toto p�smeno p�e�te a~okam�it�
transformuje do vnit�n�ho k�du \TeX u, kter� u�ivatele nemus� zaj�mat.
Ve v�stupn�m souboru {\tt dvi} je odkaz na p�smeno {\tt �} podle tohoto
vnit�n�ho k�du, v~n�m� jsou t� k�dov�ny \CS-fonty. Ovlada� pak p�i tisku
nebo p�i prohl��en� \uv{vylov�} z~\CS-font� p�smeno {\tt �} z~pat�i�n�ho
m�sta.

Takto bezvadn� to ale bude fungovat pouze p�i pou�it� tzv. CS-form�t� a~p�i
po�adavku sazby p�smene {\tt �} fontem definovan�m ve form�tu. Proto�e
v~\CS\TeX{}u se pracuje pouze s~CS-form�ty (tedy {\tt csplain}, {\tt cslatex}
apod.), nemus�te se o~nic starat. V~kapitole~2.4 se nau��te pou��vat
p��kazy {\tt \\it}, {\tt \\tt}, {\tt \\bf} a~dal��. Tyto p��kazy v�m budou
bez probl�m� s~akcentovan�mi p�smeny fungovat. Na druh� stran� ale pozor na
p��kaz {\tt \\font}! Kapitola~2.4 v�s nau�� zav�st vlastn� font nap��klad
p��kazem

{\tt \\font\\bigrm = cmr10 scaled \\magstep 1}~.

Pak v�m ale {\it nebudou\/} fungovat ve fontu {\tt \\bigrm} p�smena
s~akcenty a~v~chybov�m souboru ({\tt log}) dostanete nap��klad zpr�vu ve
tvaru:

{\tt Missing character � in font cmr10}~.

P�vodn� Computer Modern fonty (maj� v~n�zvu na za��tku p�smena {\tt cm})
jsou toti� ur�eny pouze pro anglick� text a~akcentovan� p�smena lze skl�dat
v~t�chto fontech pomoc� p��kaz� v~\TeX{}u tak, jak to je uvedeno
v~kapitole~2.2. P�i pou�it� akcentovan�ch znak� p��mo mus�me m�sto fontu
{\tt cm*} zav�st font {\tt cs*}, tak�e v~na�em p��klad� pou�ijeme

{\tt \\font\\bigrm = csr10 scaled \\magstep 1}~.

Druh� (m�n� doporu�en�) mo�nost je pou��t u~\uv{ru�n�} zaveden�ch font�
pro akcenty transkripci pomoc� \TeX ovsk�ch sekvenc� (viz kapitola~2.2).
Tento zp�sob je ale jedin�m �e�en�m pro psan� �l�nku (nap��klad v~angli�tin�),
kter� pot�ebujeme poslat do zahrani��. Tam samoz�ejm� nejsou na ��dn�
k�dov�n� podle Kamenick�ch ani na \CS-fonty zv�davi. Chcete-li se v~takov�m
�l�nku podepsat a~m�te ve sv�m jm�nu p�smeno s~h��kem nebo ��rkou, pak
mus�te pou��t mezin�rodn� uzn�vanou transkripci akcent� podle kapitoly~2.2.
Tuto transkripci pak pou�ijete i~v~citac�ch, kde se to m��e hem�it akcenty
z~cel�ho sv�ta.

Transkripce naopak nelze �sp�n� pou��t pro pln� �esk� text, i~kdy�
v~n� budete zb�hl� (tak jako prvn� pr�kopn�ci \TeX{}u u~n�s) nebo
u�ijete konvertor {\tt CStoCS}, kter� umo�n� konverzi z~definovan�ho
k�dov�n� do transkripce \TeX ov�mi sekvencemi a~zp�t. D�vod je prost�: p�i
pou�it� transkripce p�est�v� fungovat algoritmus pro d�len� slov, tak�e
v�echna slova s~akcentem by \TeX\ ch�pal jako ned�liteln�. To mu podstatn�
znesnadn� form�tov�n� odstavc�.

M��ete si tak� pos�lat �esk� zdrojov� texty elektronickou po�tou (mail).
Tato slu�ba ov�em akceptuje pouze text {\tt bez hacku a~carek}. Proto mus�
odes�latel pou��t konvertor {\tt CStoCS} z~definovan�ho k�dov�n� do
transkripce a~takov� soubor m��e poslat. P��jemce pak m��e bu� soubor
rovnou zpracovat \TeX em (nebude mu ale fungovat d�len� slov), nebo (l�pe)
nejprve soubor konvertuje programen {\tt CStoCS} zp�t do u��van�ho k�dov�n�
a~pak teprve pou�ije \TeX. Uveden� zp�sob p�en�en� soubor� s~diakritikou
pomoc� elektronick� po�ty nen� p��li� b�n�. �ast�ji se pro tyto ��ely
pou��vaj� ve�ejn� dostupn� programy {\tt uuencode} a~{\tt uudecode}, kter�
soubory transformuj� do ne�iteln� podoby a~zp�t, p�i�em� tato ne�iteln�
podoba obsahuje pouze standardn� ASCII znaky (tj. s~k�dy men��mi ne� 128).

D�le se budeme zab�vat soubory s~makry (definicemi) pro \TeX, kter�
usnad�uj� �eskou a~slovenskou sazbu. Jedn� se o~sazbu n�rodn�ch uvozovek,
p�epnut� algoritmu na d�len� slov do �e�tiny nebo sloven�tiny, jin� ne�
americk� zp�sob mezerov�n� mezi slovy a~za v�tou a~automatick� generov�n�
slov typu \uv{Kapitola}, \uv{Obr�zek} nam�sto slov ``Chapter'', ``Picture''
apod. v~\LaTeX{}u. Tak� p��kaz {\tt \\today} vys�z� datum v~n�rodn�m
jazyce.

Mezi soubory \CSTeX{}u jsou takov� soubory dva: {\tt czech.sty}
a~{\tt slovak.sty}. Oba se li�� jen v~detailech a~v~tom, �e nap�.~p�i pou�it�
souboru {\tt slovak.sty} m�sto slova \uv{�vod} dostaneme slovo
\uv{Predhovor} a~zapne se slovensk� d�len� slov. Za zm�nku stoj�, �e lze
na��st oba stylov� soubory nar�z (bez z�vislosti na po�ad�) a~pak p��kazy
{\tt \\czechTeX}, {\tt \\slovakTeX} a~{\tt \\originalTeX} budou p�ep�nat
mezi t�emi jazyky a~to i~uvnit� jedin�ho odstavce.

Zde je vid�t, �e od verze 3.0 se \TeX{} st�v� skute�n� mezin�rodn�m.
Samoz�ejm� je nutn�, aby v�echny pou�it� jazyky m�ly sv� d�len� slov
zahrnuto ve form�tu p�i inicializaci. Pokud budete cht�t pou��t dal��
jazyky, mus�te si sehnat vzory d�len� a~stylov� soubor pro p��slu�n� jazyk
a~do zpracov�n� dokumentu je zahrnout. M��ete bohu�el narazit na probl�my
s~nekompatibilitou t�chto stylov�ch soubor� navz�jem a~s~nekompatibilitou
vnit�n�ho k�dov�n� \TeX{}u. Probl�m je v~tom, �e vnit�n� k�dov�n�
\TeX{}u navr�en� v~Corku pro evropsk� jazyky zasahuje do p�vodn�ho Knuthova
n�vrhu (p�i pou�it� Computer Modern font�). Nyn� lze z~ve�ejn�ch
arch�v� sice z�skat tzv. syst�m \uv{Babel}, co� je kolekce stylov�ch
soubor� pro evropsk� jazyky, kter� se op�r� o~k�dov�n� podle Corku, {\it
ale\/} toto k�dov�n� skoro nikdo nepou��v� v~pln�m rozsahu (minim�ln� je
upraveno tak, aby doln� polovina tabulky k�dov�n� byla shodn� s~Computer
Modern fonty). V~\CS\TeX{}u je pro vnit�n� k�dov�n� pou�ito k�dov�n� podle
Computer Modern font� v~doln� polovin� tabulky a~roz���en� je podle k�du
ISO-Latin2, proto�e to je standard pro st�edn� a~v�chodn� Evropu pou��van�
na v�konn�ch po��ta��ch.

Pop��eme je�t� soubor {\tt czech.sty} z~d�lny O.~Ulrycha.
Tento soubor obsahuje p�edn� n�kter� ��dic� slova
pro snadn� p�echod k~�esk�m, resp.~anglick�m vzor�m
pro d�len� slov. P��slu�n� ��dic�
slova (uv�d�me je n��) je mo�n� pou��vat kdykoliv
za ��dkem

{\tt  \\input czech.sty}

\noindent
(nebo je-li jm�no souboru {\tt czech} uvedeno jako
styl v~\LaTeX u, tj. za��n�-li
dokument v~\LaTeX u~��dkem

{\tt \\documentstyle[czech]$\{$anystyle$\}$}).

\noindent
Zaveden� tohoto souboru automaticky inicializuje �esk� d�len� slov
a~rovnom�rn� mezerov�n� mezi slovy (na rozd�l od americk�ho zp�sobu
mezerov�n�, p�i n�m� mezery za interpunkc� se li��).
%
%\noindent
��dic� slova zaveden� v~tomto souboru jsou n�sleduj�c�:

\medskip
\settabs 3 \columns
\+{\tt \\clqq} a~{\tt \\crqq}&      vys�z� �esk� uvozovac�
a~ukon�ovac� uvozovky.\cr
\+{\tt \\clq}  a~{\tt \\crq}&       vys�z� �esk� uvozovac�
a~ukon�ovac� apostrofy.\cr
\+{\tt \\selectlanguage$\{$n$\}$}& p�ep�n� do jazyka
specifikovan�ho pomoc� n ,\cr
\+&kde n m��e b�t jedno z~n�sleduj�c�ch ��dic�ch slov:\cr
\+&                    {\tt \\czech}, {\tt \\english} a~{\tt
                    \\USenglish};\cr
\+&                 toto m�n� form�t data, prost�ed�
(v~\LaTeX u) a\cr
\+&                   (jestli�e je instalov�n multilingu�ln�
\TeX\  --   co�\cr
\+&                    v~na�em p��pad� je) p��slu�n�
pravidla d�len� slov.\cr
\+{\tt \\originalTeX} &       uv�d� v�e do p�vodn�ho tvaru.\cr
\+{\tt \\czechTeX}    &       nastavuje �esk� d�len�
a~prost�ed� (toto je implicitn�\cr
\+&                    nastaven� p�i zaveden� stylu
{\tt czech.sty}) a~v~\LaTeX{}u \cr
\+&   zp�sob� v�stup �esk�ch slov pro z�hlav�.\cr
\+{\tt \\csprimeson}&         aktivuje dvojznaky {\tt``} a~{\tt''} tak,\cr
\+&            �e budou ch�p�ny jako �esk� uvozovky\cr
\+&            (tot� plat� pro apostrofy p�i {\tt`} a~{\tt'}).\cr
\+{\tt \\csprimesoff}&        nastavuje {\tt``}, {\tt''}, {\tt`}
a~{\tt'}  na jejich p�vodn� v�znam\cr
\+&                    (anglick�ch apostrof� a~uvozovek).\cr
\+{\tt \\csprime}&     (={\tt \\csprimeson}) kv�li
kompatibilit� s~d��v�j��\cr
\+& verz�.\cr
\+{\tt \\cstieon}&     zp�sob�, �e znak {\tt\char126} nebude
v~matematick�m re�imu\cr
\+&                    nahrazov�n mezerou.\cr
\+{\tt \\cstieoff}&    zp�sob�, �e znak {\tt\char126} se bude chovat
tak, jak je \cr
\+&                    v~\TeX u~p�vodn� navr�en, tj. v�dy se
nahrad� mezerou.\cr
\+{\tt \\uv}&      je ��dic� slovo pro
s�zen� �esk�ch uvozovek.\cr
\+&                    Text, kter� m� b�t vys�zen
v~uvozovk�ch n�sleduje\cr
\+&                    za t�mto ��dic�m slovem ve slo�en�ch
z�vork�ch.\cr


Podrobn�j�� pozn�mky:

   Pokud jste zvykl� pou��vat pro uvozovky dvojice lev�ch a~prav�ch
   apostrof�, a~nechcete tento zvyk m�nit ani pro �esk� jazyk, m��ete
   na za��tek dokumentu napsat ��dic� slovo {\tt
   \\csprimeson} a~v~tomto
   p��pad� budou lev� apostrofy transformov�ny na �esk� uvozovac�
   apostrofy �i uvozovky (pokud budou dva za sebou) a~prav� apostrofy
   budou transformov�ny na �esk� uzav�rac� apostrofy �i uvozovky
   (pokud budou dva za sebou). Pak ov�em pozor na skute�n� apostrofy ve
   slovech l'\thinspace Hospital, d'\thinspace Artagnan, apod.

 Pokud budete pou��vat program {\tt vlnka} k~dopln�n� p�edlo�ek za
   jednop�smenn� slova, je pot�eba m�t na pam�ti, �e program
   nech�pe gramatick� v�znam p�smen, a~tud�� nerozezn� jednop�smenn�
   slova ve v�znamu p�edlo�ek a~matematick�ch prom�nn�ch,
   nap�. p�smeno "v" ve v�znamu p�edlo�ky od t�ho� p�smene pou�it�ho
   jako matematick� prom�nn�. Na�t�st� v�ak zpravidla matematick�
   prom�nn� neb�vaj� ps�ny samostatn� (s~mezerou p�ed i~za p�smenem).
   Probl�m, o~kter� jde, spo��v� v~tom, �e \TeX\ nahrazuje vlnku mezerou
   v�dy, a~to i~v~matematick�m textu. Pokud bude na za��tku souboru uvedeno
   ��dic� slovo {\tt \\cstieon}, pak vlnka v~matematick�m textu (kter� se
   tam pravd�podobn� dostala po pou�it� programu {\tt vlnka}) nahrazov�na
   mezerou nebude.

%==

\subsection{Jdeme na to!}
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Z~na�eho hlediska je to tedy tak, �e pot�ebujeme vytvo�it
vstupn� \TeX ov� soubor, z~kter�ho vznikne �iteln� v�stup.
Jak ale takov� vstupn� soubor vypad�?
Skl�d� se ze symbol�, kter� lze nal�zt na kl�vesnici
termin�lu nebo d�lnopisu, tj.~z~p�smen velk� a~mal� abecedy,
��slic,  obvykl�ch interpunk�n�ch a~diakritick�ch znam�nek
a~dal��ch znak�
(ty tvo�� oby�ejn� ASCII%
\footnote{$^1$}{Standardn� tabulka znak�
ASCII (zkratka odvozen� od n�zvu {\bf A}merican
{\bf S}tan\-dard {\bf C}ode for {\bf I}nformation
{\bf I}nterchange) je slo�ena
z~256 textov�ch a~��dic�ch
znak�. Jej� \uv{doln� polovina}(0--127)  se nem�n�,
\uv{horn� polovina} je
v~r�zn�ch po��ta��ch, tisk�r\-n�ch,
jazyc�ch apod. vyu��v�na r�zn�.} k�d). V�t�inu textu p��eme prost�
norm�ln�m zp�sobem. Zvl�tn� instrukce obvykle za��naj�
jedn�m
z~n�kolika speci�ln�ch symbol� jako nap�.
{\tt \#} nebo {\tt \&} (pozd�ji je pop��eme podrobn�ji).
Takto vypad� p��klad \TeX ov�ho vstupn�ho souboru
(nazv�te ho nap�. {\tt mujtext.tex}):
\medskip
{\parskip0pt
%!! Zamezil jsem pr�niku vlnky do verbatimu
\verb|
Toto je moje prvn\'\i filologicky nen\'aro\v cn\'a
v\v eta v|\verb| \TeX u.\bye|}
\toindex{TeX{} }
\par

%!! P�eformuloval jsem odstavec:
Na tomto m�st� je�t� p�ipom�n�me, �e takto odstra�uj�c� tvar pro �esk�
text ve skute�nosti nen� pot�eba ps�t (a~nen� to ani vhodn� -- viz
p�edchoz� odstavec o~�e�tin� a~sloven�tin� v~\CS\TeX{}u). Proto budeme
uk�zky �esk�ch vstupn�ch text� uv�d�t v~�iteln�j�� podob� (tak se tak� p���
p�i pr�ci s~popsanou verz� \CS\TeX u); nap�.~p�edchoz� vstupn� text budeme
ps�t ve tvaru
%==

%!! Zamezil jsem pr�niku vlnky do verbatimu:
\medskip
{\parskip0pt
\verb|
Toto je moje prvn� filologicky nen�ro�n� v�ta v|\verb| \TeX u. \bye |
\par
}

V�imn�te si nejprve, �e p�smena
v~t�to uk�zce vypadaj� jako
z~psac�ho stroje. Tohoto p�sma u��v�me ve v�ech
p��kladech, kter� budou ilustrovat vstup
z~kl�vesni\-ce
po��ta�e nebo termin�lu.
D�le si v�imn�te zp�tn�ho lom�tka (backslash)
v~textu (i~kdy� se vyskytuje v~p�epsan� uk�zce
%!!
%jen jednou,
jen dvakr�t,
%==
budete se s~n�m
�asto setk�vat).
Brzo pozn�te, �e to je jeden
z~t�ch speci�ln�ch symbol�,
o~nich� jsme ji� mluvili, a~�e se
v~\TeX ov�ch souborech pou��v� velice �asto. Kone�n�
pomoc� {\tt \\bye} jsme ukon�ili text, ani� by se
n�co takov�ho objevilo
v~ti�t�n� podob�. Vytvo�te nyn�
soubor, kter� obsahuje text p��kladu, a~pou�ijte \TeX\
k~vytvo�en� souboru {$*\,.\,$\tt dvi} a~ovlada�, abyste si mohli
prohl�dnout, co jste vytvo�ili. M�lo by to vypadat takto:

Toto je moje prvn� filologicky nen�ro�n� v�ta v~\TeX u.

Na konci str�nky se objev� ��slo str�nky. Pokud jste se
dostali tak daleko, gratulujeme v�m.
Jakmile jste vytvo�ili prvn� dokument
v~\TeX u, je to jen
ot�zka �asu, ne� stvo��te dal�� a~mnohem komplikovan�j��.
Srovnejme nyn� to, co jsme psali,
s~t�m, co jsme obdr�eli.
Norm�ln� slova jsme psali tak, jak je to b�n�, a~\TeX\ je
vytiskl b�n�m p�smem.
Av�ak slovo \uv{\TeX}, kter� nejde napsat
z~kl�vesnice,
proto�e p�smena nejsou v�echna
v~��dku, jsme vlo�ili
pomoc� sekvence symbol� za��naj�c� zp�tn�m lom�tkem;
\TeX\ t�to sekvenci dob�e porozum�l. V�t�ina symbol�,
kter� nejsou oby�ejn�mi p�sme\-ny anglick� abecedy,
��sly nebo znam�nky,
se vkl�d� pomoc� sekvenc� za��naj�c�ch zp�tn�m lom�tkem.
Pod�v�te-li se trochu pe�liv�ji, post�ehnete, �e i~slovo
\uv{filologicky} se tro�ku zm�nilo.
\TeXref{4}
Prvn� a~druh� p�smeno bylo spojeno dohromady a~nad p�smenem
\uv{i} nen� zvl�tn� te�ka. To je ale standardn� tiska�sk�
praxe: n�kter� p�smena se spojuj� dohromady a~vytv��ej�
tzv. {\it ligatury}. D�vody pro tato spojen� jsou estetick�.
Porovnejte slova \uv{filologicky}  a~\uv{f\kern0ptilologicky} a~v�imn�te
si rozd�lu.
Poznamen�v�me, �e symbolu {\tt \\bye} ze vstupn�ho souboru
neodpov�d� ��dn� ve v�stupu.
\toindex{bye}
Pod�vejme se do stejnojmenn�ho souboru
s~extenz� {\tt log}, kter�
\TeX\ vytvo�il p�i zpracov�n� na�eho pokusn�ho souboru.
Vypad� p�ibli�n� takto (v~z�vislosti na verzi, se kterou
pracujete):

\noindent\vbox{%
%!! Aktualizoval jsem �daje (verzi, datum a n�zev form�tu):
\verb|
This is emTeX, Version 3.14 [3c-beta5]
               (preloaded format=csPLAIN 93.5.29)  1 OCT 1993 23:47
**&csPLAIN mujtext.tex
(mujtext.cs [1] )
Output written on mujtext.dvi (1 page, 296 bytes).
|
}\par

\noindent Je to soubor, kter� bude obsahovat v�echna hl�en�
o~chyb�ch.

%\vskip .5cm
\exercise
P�idejte dal�� v�tu do v�mi vytvo�en�ho souboru
tak, aby v�sledn� vstupn� soubor vypadal n�sledovn�:
%!! Zamezil jsem pr�niku vlnky do verbatimu:

\verb|
Toto je moje prvn� filologicky nen�ro�n� v�ta v|\verb| \TeX u.
Byl jsem to j�, kdo ji vys�zel! \bye |

\noindent Soubor zpracujte op�t \TeX em. Je
dal�� v�ta um�st�na na nov�m ��dku?

\exercise
P�idejte jako dal�� ��dek na za��tek sv�ho %vstupn�ho
souboru
%
\verb|\nopagenumbers|.
%
%\noindent
Pokuste se uhodnout, co se stane, a� soubor zpracujete
\TeX em. Pak to vyzkou�ejte a~pod�vejte se, co se stalo.
\toindex{nopagenumbers}

\exercise
P�idejte
ke sv�mu souboru dal�� t�i nebo �ty�i v�ty.
Pou�ijte v~nich p�smena, ��sla, ��rky, te�ky, otazn�ky
a~vyk�i�n�ky, ale {\it ��dn� jin� dal�� symboly\/}.

\exercise
Vynechte voln� ��dek a~p�idejte je�t� n�jak� dal�� v�ty.
Snadno zjist�te, �e tak m��ete vytv��et nov� odstavce.

Sezn�mili jsme se se z�kladn�mi principy p��pravy vstupn�ch
\TeX ov�ch soubor�. Roz\-vr\-�en� textu na obrazovce monitoru
p�i vytv��en� vstupn�ho souboru nemus� obecn� souhlasit
s~form�tem v�sledn�ho dokumentu. Nem��ete nap�. dos�h\-nout
v�t��ch mezer mezi slovy na v�stupu p�id�n�m mezer ve vstupn�m
souboru. Jedna nebo n�kolik po sob� n�sleduj�c�ch mezer
d� na v�stupu tot�.
Jak se d� o�ek�vat, slovo na konci ��dku je odd�leno od
dal��ho na n�sleduj�c�m ��dku mezerou. Jestli�e pracujeme
se souborem, kter� mnohokr�t zpracov�v�me editorem,
je v�hodn� toho vyu��t a~za��nat ka�dou novou v�tu na nov�m
��dku. Mezery na za��tku ��dku se p�i zpracov�n� \TeX em
samoz�ejm� ignoruj�.

\exercise
P�idejte
k~sv�mu souboru n�sleduj�c� v�tu jako nov�
odstavec a~potom soubor vytiskn�te.

\verb|
Gratuluji! P�i posledn� zkou�ce jste na 100% vyhov�l.
|

\noindent
Znak {\tt\%}  se ve vstupn�m souboru u��v� pro
koment��e. V�echno, co za n�m n�sleduje a� do konce ��dku,
\TeX\ prost� vynech�. Dokonce i~mezera, kter� odd�luje
posledn� slovo na ��dku od prvn�ho slova na dal��m
��dku, se ztrat�. Nyn� p�idejte zp�tn� lom�tko t�sn�
p�ed znak {\tt\%} a~t�m chybu opravte.
\toindex{\$}
\toindex{\%}

\exercise
P�idejte
k~sv�mu souboru n�sleduj�c� v�tu jako nov�
odstavec%
\footnote{$^1$}{Adresa autora je k~dispozici u~p�ekladatel�, jim m��ete
p��padn� p�ilep�it tak�.}:

\verb|
Dlu��te mi $10.00 a~je na �ase, abyste mi je poslal!
|

\noindent
P�i zpracov�n� tohoto vstupn�ho souboru \TeX\ ohl�s�
chybu a~zap��e ji do va�eho hl�en�
o~chyb�ch
(je to soubor, kter� se jmenuje stejn� jako v�, m� ale
extenzi {\tt log}). Jestli�e implementace \TeX
u~na va�em po��ta�i
pod�v� hl�en�
o~chyb�ch p�i b�hu a~po chyb� se po��ta�
zastavil, stiskn�te kl�vesu $\langle$ CR $\rangle$
a~pak \hbox{$\langle$ ENTER $\rangle$} .
V�\-sledek se na v�stupu objev�, ale je jin�, ne�
jak� byste mohli o�ek�vat. Prohl�dn�te si sv�j
soubor {\tt log} a~hledejte hl�en�
o~chyb�ch,
o~ostatn�
hl�en� chyb se zat�m nesta\-rejte. Budeme si toho
o~chyb�ch
(v�etn� t�to) muset pozd�ji ��ci mnohem v�c.
Nyn� opravte chybu tak, �e p�id�te zp�tn� lom�tko t�sn�
p�ed znak {\tt \$}, a~v�e bude
v~po��dku. V�sledek
vytiskn�te.

\subsection{\TeX{} ��d� v�echno}

Vid�li jsme, �e zp�tn� lom�tko m� speci�ln� v�znam. Ka�d�
slovo, kter� j�m za��n�, bude m�t p�i p�ekladu vstupn�ho
souboru \TeX em zvl�tn� v�znam. Takov� slovo se naz�v�
{\it ��dic� sekvence\/}, resp. {\it ��dic� posloupnost\/}.
Existuj� toti� dva typy ��dic�ch
sekvenc�: {\it ��dic� slovo\/} (nap�.~{\tt \\TeX})
je zp�tn� lom�tko, za n�m� n�sleduj� pouze p�smena,
zat�mco {\it ��dic� symbol\/} (nap�. {\tt \\\$}) je tvo�en
zp�tn�m lom�tkem, za
kter�m n�sleduje jedin� znak, kter� {\it nen�\/} p�smenem.
Proto�e mezera tak� nen� p�smeno, je zp�tn� lom�tko
n�sledovan� mezerou tak� p��pustn�m ��dic�m symbolem.
\TeXref{7--8}
Budeme-li cht�t
v~tomto textu zd�raznit pou�it� mezery, pou�ijeme
zvl�t\-n�ho symbolu {\tt\sp} pro tuto mezeru; tak je to nap�.
p�i uk�zce zvl�tn�ho ��dic�ho symbolu {\tt\\\sp}.
\toindex{\ @\sp}
Kdy� \TeX{} �te v� vstupn� soubor a~naraz� na zp�tn�
lom�tko, za kter�m n�sleduje p�smeno, zjist� okam�it�, �e
se �te ��dic� slovo. Proto pokra�uje ve �ten� p�smen
��dic�ho slova tak dlouho, a� naraz� na znak, kter� nen�
p�smenem. Jestli�e tedy v� soubor obsahuje v�tu

{\tt M�m r�d \\TeX!}

\noindent je ��dic� slovo {\tt \\TeX} ukon�eno vyk�i�n�kem.

Setk�v�me se ale
s~probl�mem
v~p��pad�, �e pot�ebujeme m�t
za ��dic�m slovem mezeru. M�te-li nap�. v�tu

{\tt M�m r�d \\TeX\ a~st�le ho pou��v�m.}

\noindent
ve sv�m vstupn�m souboru, ��dic� slovo \TeX\ je ukon�eno
mezerou (a~ta samoz�ejm� nen� p�smenem).
Pak ale nedostanete mezeru mezi slovy \uv{TeX} a~\uv{a}; vlo�en�
dal��ch mezer nepom��e, proto�e TeX mezi jednou a~v�ce po
sob� n�sleduj�c�mi mezerami ned�l� rozd�l.
Jestli�e v�ak za ��dic� slovo nap��ete ��dic� symbol
{\tt\\\sp}, ud�l�te sou�asn� mezeru a~ukon��te i~��dic�
slovo. Je opravdu jednoduch� zapomenout mezeru za
��dic�m slovem --- mohu v�s ujistit, �e to
v~dob�, kdy se budete u�it \TeX, ud�l�te nejm�n� jednou.

\exercise Vytvo�te vstupn� soubor, kter� d� na
v�stupu odstave�ek:

M�m r�d \TeX\ a~st�le ho pou��v�m. Bude se l�bit
i~v�m. Jakmile s~n�m za�nete zach�zet, je jeho u��v�n�
opravdu jednoduch�. Sta�� jen zvl�dnout \TeX nick� detaily.


V�t�ina ��dic�ch slov je zvolena tak, �e jejich ozna�en�
poskytuje n�znak jejich pou�it�, pokud je ov�em
interpretujeme
v~angli�tin�. M��ete nap�. pou��t {\tt \\par} pro
vytvo�en� nov�ho odstavce (paragraph) m�sto pou�it�
pr�zdn�ho ��dku.
\toindex{par}

\subsection{Co \TeX{} neud�l�}

\TeX{} je velice dobr�m prost�edkem pro sazbu p�sma, existuj� v�ak ale
v�ci, kter� dob�e d�lat neum�. Jednou z~nich je tvorba obr�zk�. Lze
vynechat m�sto na vlo�en� obr�zku a~dal�� starost o~obr�zky sv��it jin�m
program�m. Tyto programy toti� (pr�v� proto, �e pracuj� s~grafikou) jsou
z�visl� na pou�it�m po��ta�i, zat�mco \TeX{} z�visl� nen�. \TeX{} ov�em
dok�e p�edat t�mto program�m jak�koli informace, vlo�en� do souboru {\tt
dvi} pomoc� p��kazu {\tt \\special}.\toindex{special}
Tyto informace jsou samoz�ejm� z�visl�
na pou�it�ch grafick�ch programech.
%V~distribuovan� verzi \CSTeX{} jsou
%pou�ity ovlada�e, kter� um� zpracovat grafiku v~{\tt pcx} a n�kolika
%dal��ch form�tech.

\TeX{} s�z� p�smo do vodorovn�ch ��dk�. Jestli�e m� text za
\uv{z�kladn� ��dek} (baseline) cosi k�iv�ho nebo je slo�en
z~p�sma, jeho� znaky maj� prom�nnou perspektivu (postupn�
st�le v�t�� �i men��), d� se \TeX em zpracov�vat velmi
obt��n�.

Vid�li jsme, �e cyklus \uv{editace, \TeX{}, ovlada�} je
nutno pou��t pro kter�koli r�zn� formy v�stupu. Je to tak
dokonce
i~v~p��pad�, �e v�stupn�m souborem je obrazovka
osobn�ho po��ta�e. Nelze tedy  ani
v~tomto p��pad� ps�t
vstupn� soubor a~vid�t okam�it� na obrazovce monitoru
v�sledek, ani� prob�hne cel� cyklus. N�kter�
implementace maj�
k~dispozici oba v�stupy  --   jak textov�,
tak i~grafick�  --   sou�asn�; vid�me tedy na obrazovce velmi rychle
celkov� v�sledek (n�kolik sekund na str�nku sta��). Spolu
s~poklesem cen hardwaru a~vzr�stem rychlosti procesor� se
m��eme do�kat dal��ch zlep�en�.

\input jemnyori


\section{Seznam ��dic�ch znak� a~slov}  % a~n�kter�ch zkratek}

N�sleduje seznam v�ech ��dic�ch slov,
o~kter�ch byla
zm�nka
v~tomto manu�lu. Chcete-li se
o~nich dozv�d�t n�co
v�c, pod�vejte se do rejst��ku
v~knize {\bf The \TeX book}.

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% INDEX %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\printindex



\ifwritinganswers
   \let\next=\relax
\else
   \let\next=\endinput
   \datestamp
\fi

\next

\def\beginliteral{
\vskip\baselineskip
\begingroup
\obeylines
\tt
\catcode`\@=0\catcode`\~=12
\catcode`\$=12\catcode`\&=12\catcode`\^=12\catcode`\#=12
\catcode`\_=12\catcode`\=12
\def\par{\leavevmode\endgraf}
\catcode`\{=12\catcode`\}=12\catcode`\%=12\catcode`\\=12
}
\def\endliteral{\nobreak \vskip 6pt \endgroup}

%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%% APPENDIXY %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%


\section{N�kolik z�v�re�n�ch informac�}

V~t�to ��sti p�in��me n�kolik informac�
o~�eskoslovensk�m sdru�en� u�ivatel� \TeX{}u (\CSTUG).
Tato organizace pe�uje o~popularizaci \TeX{}u v~�esk� a~Slovensk� republice,
vyd�v� sv�j intern� �asopis, ���� bezplatn� nebo za
re�ijn� cenu aktu�ln� verze \TeX{}u (zejm�na pro PC)
apod. V�ce napov� jej� stanovy:

{\parskip=\medskipamount

\vskip2\parskip
\centerline{\bf STANOVY}
\vskip5pt plus1pt
\centerline{\bf �ESKOSLOVENSK�HO SDRU�EN� U�IVATEL� \TeX u}
\vskip5pt plus1pt
\noindent{\bf Posl�n� �eskoslovensk�ho sdru�en� u�ivatel� \TeX u}
\par\nobreak\vskip5pt plus1pt
�eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� TeXu je dobrovoln�m sdru�en�m ve 
smyslu Z�kona o~sdru�ov�n� ob�an� 83/1990 a jeho novely 68/1993 Sb. 

Z�kladn�m posl�n�m �eskoslovensk�ho sdru�en� u�ivatel� \TeX
u~je vytv��et p�edpoklady pro v�estrann� vyu��v�n� a~dal��
rozvoj jazyka po��ta�ov� typografie \TeX\ a~p��buzn�ho
programov�ho vybaven� pro stoln� tisk v~�eskoslovensku.

\vskip7pt plus1pt
\noindent{\bf Z�kladn� ustanoven�.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

    1. �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX u~je dobrovoln�
spole�nost u�ivatel� programov�ho vybaven� pro stoln� tisk,
a~to zejm�na toho, kter� je zalo�eno na jazyce \TeX. P�sob�
na �zem� �eskoslovensk� republiky.

    2. �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX u~je samostatnou
pr�vnickou  osobou se s�dlem v~Brn�; 
s�dl� na adrese Botanick� 68a, 602 00 Brno. 

    3. V~mezin�rodn�  oblasti  sdru�en� vystupuje  pod  n�zvem
Czechoslovak \TeX\ Users Group a~u��v�  zkr�cen�ho ozna�en�
CS\thinspace TUG.

\vskip7pt plus1pt
\noindent{\bf �innost sdru�en�.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

    1. Sdru�uje odborn�ky vyu��vaj�c� programov� vybaven�
pro stoln� tisk (tzv. desktop publishing), zalo�en� zejm�na
na vyu�it� jazyka \TeX. Sjednocuje jejich  �sil�
o~efektivn� propojen� s~typografick�mi podniky
v~�eskoslovensku. Chr�n� z�jmy u�ivatel� literatury
vyu��vaj�c� n�ro�n� technick� sazby.

    2. Spolupracuje s~institucemi vyu��vaj�c�mi v�po�etn�
techniku v~oblasti typografie, vydavatelstv�mi odborn�ch
�asopis� a~odborn�mi spole�nostmi, zejm�na Jednotou
�eskoslovensk�ch matematik� a~fyzik� a~�eskoslovenskou
informatickou spole�nost�.

%    3.  Spolupracuje s~obdobn�   zam��en�mi n�rodn�mi
%spole�nostmi a~spole�nost� \TeX\ Users Group se s�dlem
%v~USA s~celosv�tovou p�sobnost�.

     3. Spolupracuje s~obdobn� zam��en�mi spole�nostmi vytv��en�mi na
z�klad� �zemn� �i jazykov� jednoty a spole�nost� TeX Users Group se
s�dlem v~USA s~celosv�tovou p�sobnost�.

    4. Po��d� �kolen�, diskuse, exkurze, konference,  sympozia
a~semin��e. Vyv�j� expertn�,  publika�n�,  vydavatelskou   a~dal��
odbornou �innost v~oboru n�ro�n� technick� sazby a
%stoln� typografie. 
DTP.
Produkuje nebo zad�v� vytv��en� programov�ho
vybaven� pro oblast vyu��v�n� \TeX{}u a~toto vybaven� udr�uje
a~distribuuje �len�m.

%    5.   V~z�va�n�ch   p��padech    p�edkl�d�
%�eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX{}u
%p��slu�n�m st�tn�m org�n�m  n�vrhy na
%zlep�en� typografick� technologie.
%Pom�h� v~�e�en� z�sadn�ch ot�zek rozvoje typografie
%u~n�s.

     5. Podporuje vytv��en� archiv� softwaru (zejm�na \TeX{}ware) 
dostupn�ch prost�ednictv�m s�t� a jejich udr�ov�n�. 

     6. Zaji��uje z�kladn� administrativu sdru�en� p��padn� 
prost�ednictv�m s�ly �i sil naj�man�ch za �platu. 


\vskip7pt plus1pt
\noindent{\bf �lenstv�
v~�eskoslovensk�m sdru�en� u�ivatel�
\TeX u, pr�va  a~povinnosti �len�.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

%    1. �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX
%u~m� �leny ��dn�, kolektivn� a~p�idru�en�
%z~�eskoslovenska i~zahrani��.

     1. �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� TeXu m� �leny ��dn� a �leny
kolektivn� z~�esk� republiky i ze zahrani��, zejm�na ze Slovensk� republiky

%    2. ��dn�m �lenem sdru�en� se m��e st�t ka�d� pracovn�k
%vyu��vaj�c� nebo hodlaj�c� vyu��vat stoln� typografie
%zalo�en� na pou�it� \TeX u, kter� nepou��v� tohoto
%vybaven� k~obohacov�n� bez svolen� autora na �kor ciz� pr�ce.
%S~�lenstv�m je neslu�iteln� prodej ve�ejn� dostupn�ho
%programov�ho vybaven� (public domain software).

     2. ��dn�m �lenem sdru�en� se m��e st�t ka�d� ob�an �i pracovn�k,
kter� se p�ihl�s� k my�lence posl�n� sdru�en�. S �lenstv�m je
neslu�iteln� poru�ov�n� autorsk�ch pr�v a jin�ch z�konn�ch a etick�ch
norem nakl�d�n� s~du�evn�m vlastnictv�m.

%    3. Kolektivn�m �lenem sdru�en� se m��e st�t ka�d�
%instituce nebo podnik vyu��vaj�c� nebo hodlaj�c�
%vyu��vat stoln� typografie zalo�en� na pou�it� \TeX u.

     3. Kolektivn�m �lenem sdru�en� se m��e st�t ka�d� instituce nebo
podnik se z�jmem o vyu��v�n� typografie zalo�en� na pou�it� TeXu,
pokud se ztoto�n� s~posl�n�m sdru�en�.

%    4. P�idru�en�m �lenem sdru�en� se m��e  st�t ka�d�
%jednotlivec nebo instituce, sympatizuj�c� s~programem
%sdru�en� u�ivatel� \TeX u~a~podporuj�c� rozvoj
%�eskoslovensk� typografie.

     4. ��dn� i kolektivn� �lenov� jsou p�ij�m�ni usnesen�m v�boru
sdru�en� na z�klad� p�ihl�ky specifikuj�c� druh �lenstv�.

%    5.   ��dn�, kolektivn�  i~p�idru�en�  �lenov�
%jsou  p�ij�m�ni  usnesen�m v�boru sdru�en� na
%z�klad�  p�ihl�ky specifikuj�c� druh �lenstv�.

     5. ��dn�m �lenem je ka�d�, kdo byl jako ��dn� �len p�ijat a pln�
��dn� sv� �lensk� povinnosti. ��dn� �len m� pr�vo volit a b�t volen do
org�n� sdru�en�. Za kolektivn�ho �lena m� pr�vo volit jeho pov��en�
z�stupce s v�hou 3 hlasy.

%    6.  ��dn�  �len  m�  pr�vo  volit  a~b�t  volen  do   org�n�
%sdru�en�.

%    7. 
    6.  �lenstv� v~�eskoslovensk�m sdru�en� u�ivatel� \TeX
u~zanik� vystoupen�m nebo vylou�en�m �lena. Vylou�it �lena  m��e
v�bor sdru�en�, jestli�e pro toto rozhodnut� 
%hlasuj� aspo� dv� t�etiny jeho �len�, 
hlasuje aspo� polovina jeho �len�,
a~to z~v�n�ch d�vod�, zejm�na  pro
dlouhodob� nepln�n� povinnost� �lena sdru�en�.

%    8. V�ichni �lenov�  sdru�en� maj�  pr�vo  b�t  pravideln�
%informov�ni o~�innosti org�n� sdru�en�.

    7. V�ichni �lenov� sdru�en� maj� pr�vo b�t pravideln� informov�ni
o~�innosti org�n� sdru�en�. Informace jsou ���eny p�ev�n�
prost�ednictv�m s�t� Internet, jsou publikov�ny ve Zpravodaji sdru�en�
a v~z�va�n�ch p��padech rozes�l�ny po�tou.

%    9. 
    8. V�ichni �lenov� maj� povinnost dodr�ovat stanovy a~platit
ve stanoven� lh�t� p��sp�vky, jejich� v��i ur�uje  v�bor
sdru�en�.

\vskip7pt plus1pt
\noindent{\bf Organiza�n� struktura sdru�en�.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

    1. Nejvy���m org�nem sdru�en� je valn�  shrom�d�n�  v�ech
��dn�ch �len�.

    2. V�konn�m org�nem sdru�en� je v�bor volen� v~po�tu 10 -- 15  �len�.
V�bor je volen a~odvol�v�n valn�m shrom�d�n�m sdru�en�, a~to
nadpolovi�n� v�t�inou.
% nov�:
Volby mohou b�t organizov�ny koresponden�n�. V�bor mus� svol�vat valn�
shrom�d�n� alespo� jednou ro�n� v~p��slu�n�m kalend��n�m roce 
s~p�esahem nejv��e dvou m�s�c� do dal��ho roku.  Funk�n� obdob� volen�ho
v�boru je nejv��e t��let�.

    3. V�bor sdru�en� vol� ze sv�ho st�edu p�edsedu.
%a~exekutivu v�boru 
Pov��uje jednotliv� sv� �leny vybran�mi �koly
tak, aby \par

{\parskip0pt \item{(a)}   byla zaji�t�na operativn� a~efektivn� �innost
sdru�en�,
\item{(b)}   bylo respektov�no st�topr�vn� uspo��d�n�. \par
}

%    4. V�bor  ��d�  sdru�en� v~obdob�  mezi  valn�mi
%shrom�d�n�mi a~za svou �innost je odpov�dn� valn�mu shrom�d�n�.
%V~obdob� mezi sch�zemi v�boru ��d� �innost sdru�en�
%exekutiva v�boru.

    4. Ve funk�n�m obdob� v�boru je mo�no rozhodnut�m v�boru obsazovat
funkci p�edsedy na krat�� obdob�, nejm�n� v�ak 1 rok. Nem��e-li
p�edseda ze z�va�n�ch d�vod� do�asn� vykon�vat sv� povinnosti, mus�
pov��it se souhlasem v�boru zastupov�n�m jin�ho �lena v�boru a toto
ozn�mit �len�m sdru�en�. Funkce �lena v�boru nen� honorov�na, �len�m
v�boru lze propl�cet nutn� n�klady spojen� nap�. s~cestou na zased�n�
apod.

    5. V�bor ��d� sdru�en� v~obdob� mezi valn�mi shrom�d�n�mi a za
svou �innost je odpov�dn� valn�mu shrom�d�n�. V~obdob� mezi sch�zemi
v�boru ��d� �innost sdru�en� p�edseda v�boru. Jedenkr�t ro�n� pod�v�
�len�m informaci o~hospoda�en� sdru�en� a o~r�mcov�ch pl�nech
�innosti. V�bor m��e z~nal�hav�ch d�vod� kooptovat dal�� ��dn� �leny
sdru�en�. Toto je povinen ozn�mit na nejbli���m valn�m shrom�d�n�.

%    5. Za �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� \TeX
%u~jedn� v�bor, za kter� ve�ejn�  vystupuje  p�edseda  nebo  jin�  v�borem
%pov��en� �len sdru�en�.

     6. Za �eskoslovensk� sdru�en� u�ivatel� TeXu jedn� p�edseda nebo
jin� v�borem pov��en� �len sdru�en�. O~sv�ch rozhodnut�ch pod�v�
�lenstvu zpr�vu ve Zpravodaji sdru�en�, zpravidla formou sd�len�
p�edsedy. Ze zased�n� v�boru je nutno po��dit z�pis, kter� podepisuje
�len v�boru pov��en� jeho zpracov�n�m a autorizuje p�edseda.

%    6. 
    7. V~r�mci sdru�en� pracuj� pracovn� skupiny z�izovan�
v�borem,  kter�  sdru�uj�  �leny podle specifick�ch z�jm�,
resp. na region�ln�m principu. Tyto skupiny  se  ��d�
organiza�n�m  ��dem schvalovan�m v�konn�m v�borem.

%    7. 
    8. K~�e�en�  specifick�ch  probl�m�  jsou  v�borem
jmenov�ny komise.
% nov�:
Sdru�en� dle pot�eby zam�stn� k~v�konu administrativn�ch prac�
apod. pracovn�ky na z�klad� smlouvy, kterou
schvaluje v�bor sdru�en�. 

%    8. 
    9. Kontroln�mi org�ny sdru�en� jsou revizo�i volen� valn�m
shrom�d�n�m.

%    9. K~�e�en� spor� uvnit� sdru�en� vol�  valn�  shrom�d�n�
%revizn� komisi, kter� je pod��zena p��mo valn�mu shrom�d�n�
%sdru�en�.

    10. O~z�va�n�ch ot�zk�ch valn� shrom�d�n� hlasuje. Pr�vo hlasovat
maj� ��dn� �lenov� a pov��en� z�stupci kolektivn�ch �len�, jejich�
hlas m� v�hu 3. Nen�-li v�slovn� stanoveno jinak, rozhoduje 30 min. po
zah�jen� ��dn� svolan� sch�ze prost� v�t�ina hlas�. Jeho rozhodnut�
jsou pro v�bor sdru�en� z�vazn�.

    11. K~�e�en� spor� uvnit� sdru�en� vol� valn� shrom�d�n� rozhod��
komisi, kter� je pod��zena p��mo valn�mu shrom�d�n� sdru�en�.

\vskip7pt plus1pt
\noindent{\bf Hospoda�en� sdru�en�.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

    �innost sdru�en� je hospod��sky zaji��ov�na

{\parskip0pt\item{(a)} z~p��sp�vk� �len�,
\item{(b)} z~v�t�ku slu�eb poskytovan�ch sdru�en�m,
\item{(c)} z~dar� a~odkaz�. \par
}\par
%Za finan�n� hospoda�en� sdru�en� zodpov�d� p�edseda a~pov��en�
%�len exekutivy (hospod��), kte�� jsou odpov�dn� v�boru
%sdru�en�. Zpr�va o~hospoda�en� se p�edkl�d� pravideln�
%valn�mu shrom�d�n� sdru�en�.

1. Za finan�n� hospoda�en� sdru�en� zodpov�d� v�bor sdru�en�,
dispozi�n� pr�vo s~��ty m� p�edseda sdru�en�. V�bor zpravidla pov��uje
sv�ho �lena (hospod��e), aby pom�hal p�edsedovi s~hospod��skou agendou
a p��padn� s~��zen�m pr�ce kvalifikovan� extern� s�ly, pov��en� p��� 
o~��etn� doklady sdru�en�. Ve v�cech finan�n�ch zodpov�d� v�boru za
vyu��v�n� bankovn�ch ��t� p�edseda sdru�en�, a to v�dy v~p��slu�n�m
funk�n�m obdob�.

2. Zpr�va o~hospoda�en� se p�edkl�d� pravideln� jednou ro�n� �lenstvu,
zpravidla na valn�m shrom�d�n� sdru�en�.

3. V��i p��sp�vk� v~dal��m roce ur�uje v�bor s~p�ihl�dnut�m k~v�voji
cen v�dy do 30.~listopadu kalend��n�ho roku. P��sp�vky na kalend��n�
rok je nutno zaplatit v�dy do 30.~�ervna tohoto roku. Nezaplat�-li
�len bez v�n� p���iny ani po n�sledn� urgenci, m��e b�t rozhodnut�m
v�boru ze sdru�en� vylou�en. Pokud v�bor zm�nu v��e p��sp�vk� v~dan�
lh�t� neprojedn�, v��e p��sp�vk� se nem�n�.

\vskip7pt plus1pt
\noindent{\bf Z�v�re�n� ustanoven�.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

    1.  Stanovy  �eskoslovensk�ho sdru�en� u�ivatel� \TeX
u~mohou  b�t  m�n�ny   pouze   valn�m shrom�d�n�m sdru�en�,
jestli�e se pro zm�nu vyslov� v�ce  ne� 
%dv� t�etiny 
polovina
odevzdan�ch hlas�.

    2.   Sdru�en�   zanik�   usnesen�m   valn�ho    shrom�d�n�
sdru�en�, vyslov�-li se pro tento  n�vrh  aspo�  
%t�i  �tvrtiny
dv� t�etiny
odevzdan�ch hlas�. V�echen majetek, kter� z�stane  po  likvidaci,
bude odevzd�n org�n�m ur�en�m  usnesen�m  valn�ho  shrom�d�n�
o~likvidaci.

    3. Tato verze stanov navazuje na stanovy sdru�en� registrovan�
9. kv�tna 1990; zm�ny stanov sdru�en� byly schv�leny valn�m
shrom�d�n�m sdru�en� dne 25. kv�tna 1996 a v�bor byl pov��en jejich
dopracov�n�m. Toto bylo provedeno ke dni 1. 7. 1996.

\vskip7pt plus1pt
\centerline{\bf P��loha ke stanov�m:}
\centerline{\bf Specifikace pr�v a~povinnost� �len� CSTUG}
\nobreak\vskip12pt plus1pt

\centerline{\bf Pr�va ��dn�ho �lena CSTUG.}
\par\nobreak\vskip3pt plus1pt

1. Dost�vat zpravidla �ty�ikr�t ro�n� Zpravodaj sdru�en�.

2. Na vy��d�n� z�sk�vat ve�ejn� dostupn� software a~software ���en�
v~r�mci CSTUG prost�ednictv�m s�t� �i 
z~nejbli���ho lok�ln�ho centra. Tento software
je poskytov�n v�etn� nov�ch verz�.
Manipula�n� poplatky spojen� s ���en�m (kop�rov�n�, rozes�l�n� apod.) se
ur�uj� dohodou. 

3. Mo�nost publikovat �l�nky t�kaj�c� se \TeX{}u
ve Zpravodaji.

4. P�ednostn� pr�vo v~��asti na konferenc�ch o~\TeX
u~organizovan�ch sdru�en�n.

5. Hlasovac� pr�vo na valn�m shrom�d�n� CSTUG.

6. B�t volen do v�boru CSTUG a~do funkce revizora CSTUG.

\vskip12pt plus1pt
\centerline{\bf Povinnosti ��dn�ho �lena CSTUG.}
\par\nobreak\vskip1pt plus1pt

1. Platit �lensk� p��sp�vek. V~roce 1999 jsou p��sp�vky stanoveny
takto: \hbox{260,-- K�} (student: 160,--~K�). 

2. Informovat spr�vce datab�ze �len� CSTUG nebo v�bor CSTUG o~v�ech
zm�n�ch tak, aby �daje v~datab�zi byly neust�le aktu�ln�.

3. Informovat o~z�skan�ch d�le�it�ch informac�ch (odjinud ne�
z~CSTUG) v�bor a~na po��d�n� v�boru prost�ednictv�m Zpravodaje
i~ostatn� �leny (nap�.~recenze literatury, softwaru, nov�
p��stup ke zdroj�m softwaru atp.).

4. Propagovat \TeX\  p�i v�ech p��le�itostech
a~z�sk�vat aktivn� dal�� ��dn� i~kolektivn� �leny CSTUG.

5. Pom�hat podle sv�ch mo�nost� ve sv�m okol� �e�it probl�my
souvisej�c� s~\TeX em.

6. Software vyvinut� �i zakoupen� pro CSTUG, kter�
nen� ozna�en v~popisu jako ve�ejn� dostupn�, nesm� bez
souhlasu v�boru poskytnout u�ivatel�m, kte�� nejsou �leny
CSTUG.

\vskip12pt plus1pt
\centerline{\bf Pr�va kolektivn�ho �lena CSTUG.}
\par\nobreak\vskip1pt plus1pt

1. Dost�vat �ty�ikr�t ro�n� informa�n� bulletin ve t�ech exempl���ch.

2. Na vy��d�n� z�sk�vat public domain software a~software ���en�
v~r�mci CSTUG z~nejbli���ho lok�ln�ho centra a~pou��vat jej
na v�ech sv�ch pracovi�t�ch. Tento software
je poskytov�n v�etn� nov�ch verz� za re�ijn� cenu za
kop�rov�n�.

3. Zam�stnanci kolektivn�ho �lena maj� pr�vo 3) ��dn�ho �lena
CSTUG.

\vskip12pt plus1pt
\centerline{\bf Povinnosti kolektivn�ho �lena CSTUG.}
\par\nobreak\vskip1pt plus1pt

1. Platit �lensk� p��sp�vek. V~roce 1999 jsou p��sp�vky stanoveny
takto: \hbox{1500,-- K�} (st�edn� �kola: 500,-- K�).

2. D�le m� kolektivn� �len povinnosti 2) a~3) ��dn�ho �lena

3. Pracovn�ky (p��padn� studenty) instituce, kter� je kolektivn�m
�lenem CSTUG, pou�it o~tom, �e software vyvinut� �i zakoupen� pro
CSTUG, kter� nen� ozna�en v~popisu jako ve�ejn� dostupn�, nesm� bez
souhlasu v�boru poskytnout u�ivatel�m, kte�� nejsou �leny CSTUG
nebo nepracuj� na pracovi�ti kolektivn�ho �lena CSTUG. 

\vfill
\line{V Praze dne 25. kv�tna 1996 \hfil}

}

\break

\centerline{\bf Vybran� elektronick� adresy}

\nobreak\bigskip

{\catcode`\:=13 \def: #1 { \dotfill\ {\tt#1}\par}
\parskip=4pt \parindent=0pt

Adresa konference o~�esk�m a~slovensk�m \TeX{}u: cstex@cs.felk.cvut.cz
P�ihl�ka do t�to konference ({\tt subscribe cstex}): listserv@cs.felk.cvut.cz
Reklamace, p�ipom�nky a n�vrhy k \CS\TeX{}u: cstexerr@cs.felk.cvut.cz
\bigskip

N�kter� ve�ejn� arch�vy \TeX{}ovsk�ho software.

\nobreak\medskip

�VUT v~Praze: cs.felk.cvut.cz~(192.108.160.1)
Masarykova univerzita v~Brn�:  ftp.muni.cz~(147.251.12.8)
Na Astonsk� universit� v~Birminghamu: ftp.tex.ac.uk~(134.151.79.32)
Ve Stuttgartu: ftp.uni-stuttgart.de~(129.69.8.13)
�v�carsko: nic.switch.ch~(130.59.1.40)
USA, Sam Houston State University: niord.shsu.edu~(192.92.115.8)
\bigskip

Adresy n�kter�ch �len� sou�asn�ho v�boru CSTUGu.

\nobreak\medskip

Martin    B�l�:       bily@cs.felk.cvut.cz
Miroslav  Dont:       dont@math.feld.cvut.cz
Karel     Hor�k:      horakk@csearn.bitnet
Ladislav  Lhotka:     lada@entu.cas.cz
Karol     Nemoga:     matenemo@savba.savba.sk
Petr      Novotny:    novotnyp@csearn.bitnet
Petr      Ol��k:      olsak@math.feld.cvut.cz
Stefan    Porubsk�:   porubsks@vscht.cz
Petr      Sojka:      sojka@muni.cz
Old�ich   Ulrych:     ulrych@karlin.mff.cuni.cz
Ji��      Vesel�:     jvesely@karlin.mff.cuni.cz
Zden�k    Wagner:     wagner@earn.cvut.cz

}






\section{Vy�e�eno s~malou pomoc�}

V~t�to ��sti nalezne �ten�� �e�en� {\bf n�kter�ch} cvi�en�.
Odpov�di nejsou ��slov�ny  ---   nen� to jen v�razem nechuti
p�ekladatel� upravit text podle posledn� verze autora
(tam ostatn� je volena stejn� �prava); m�lo by to �ten��i
vnuknout my�lenku, �e
v~n�kter�ch p��padech je skute�n�
leh�� odpov�� vymyslet ne�li vyhledat.
V~mnoha cvi�en�ch
nen� odpov�� jednozna�n� ur�ena. Bude-li se v�m l�bit
v�c va�e �e�en�, rozhodn� ho pou�ijte! \par

Do p�ekladu jsme za�adili i~n�kter� p��klady, kter� se
v~textu nevyskytly. N�kter� jsou p�evzaty
z~posledn�
verze Doobova textu, jin� jsme pova�ovali za u�ite�nou
pomoc �ten��i, kter� se
s~\TeX em setk�v� poprv�.
��ste�n�
z~technick�ch d�vod� a~tak�
s~ohledem na mo�n� v�skyt \uv{\TeX a��-purist�}
jsou textov� ��sti uv�d�ny
v~\TeX ov� podob�.\par

\vskip 2\baselineskip

\parskip=0pt \parindent=0pt
\raggedright
\hbadness=10000
\def\goodbreak{\par\penalty-1000}


\hrule
\beginliteral
Toto je moje prvn� filologicky
nen�ro�n� v�ta
v~\TeX u.
Byl jsem to j�, kdo ji vys�zel!
@endliteral
Toto je moje prvn� filologicky nen�ro�n� v�ta
v~\TeX u.
Byl jsem to j�, kdo ji vys�zel!

\mezilinky
\beginliteral
Gratuluji! P�i posledn� zkou�ce jste na 100\% vyhov�l.
@endliteral
Gratuluji! P�i posledn� zkou�ce jste
na 100\% vyhov�l.

\mezilinky
\beginliteral
Dlu��te mi \$10.00 a~je na �ase, abyste mi je poslal!
@endliteral
Dlu��te mi \$10.00 a~je na �ase, abyste mi je
poslal!

\mezilinky
\beginliteral
M�m r�d \TeX\ a~st�le ho pou��v�m. Bude se l�bit
i~v�m. Jakmile s~n�m za�nete zach�zet, je jeho u��v�n�
opravdu jednoduch�. Sta�� jen zvl�dnout \TeX nick� detaily.
@endliteral
M�m r�d \TeX\ a~st�le ho pou��v�m. Bude se l�bit
i~v�m. Jakmile s~n�m za�nete zach�zet, je jeho u��v�n�
opravdu jednoduch�. Sta�� jen zvl�dnout \TeX nick� detaily.

\mezilinky
\beginliteral
Rozum� \AE schylus  \OE dipovi?
@endliteral
Rozum� \AE schylus  \OE dipovi?

\mezilinky
\beginliteral
Nejmen�� vnit�n� jednotka d�lky
v~\TeX{}u je asi 53.63\AA.
@endliteral
Nejmen�� vnit�n� jednotka d�lky
v~\TeX{}u je asi 53.63\AA.

\mezilinky
\beginliteral
Plus \c ca change, plus \c ca la m\^eme chose.
@endliteral
Plus \c ca change, plus \c ca la m\^eme chose.

\mezilinky
\beginliteral
 \'El\`eves, refusez vos le\c cons! Jetez vos cha\^\i nes!
@endliteral
 \'El\`eves, refusez vos le\c cons! Jetez vos cha\^\i nes!

\mezilinky
\beginliteral
 Za\v sto tako polako pijete \v caj?
@endliteral
 Za\v sto tako polako pijete \v caj?

\mezilinky
\beginliteral
Ich mu\ss\ hei\ss en Tee abk\"uhlen.
@endliteral
Ich mu\ss\ hei\ss en Tee abk\"uhlen.

\mezilinky
\beginliteral
Maar die \"ys is lekker.
@endliteral
Maar die \"ys is lekker.

\mezilinky
\beginliteral
Peut-\^etre il pr\'ef\`ere le caf\'e glac\'e.
@endliteral
Peut-\^etre il pr\'ef\`ere le caf\'e glac\'e.

\mezilinky
\beginliteral
Lze jet trajektem z~\"Olandu do \AA landu?
@endliteral
Lze jet trajektem z~\"Olandu do \AA landu?

\mezilinky
\beginliteral
Zp�vala-li tra-la-la, r�da k~tomu --- pon�kud
neobratn� --- poskakovala.
@endliteral
Zp�vala-li tra-la-la, r�da k~tomu --- pon�kud
neobratn� --- poskakovala.

\mezilinky
\beginliteral
Zima 1942--1943 byla nejhor�� --- mnoho lid�
nep�e�ilo.
@endliteral
Zima 1942--1943 byla nejhor�� --- mnoho lid�
nep�e�ilo.

\mezilinky
\beginliteral
\uv{Jeho jasnost}, ohl�sil komo��.
@endliteral
\uv{Jeho jasnost}, ohl�sil komo��.

\mezilinky
\beginliteral
Jaroslav vyhrkl: \uv{Opravdu je takov�, �e neum�
��ci {`ne'}?}
@endliteral
Jaroslav vyhrkl: \uv{Opravdu je takov�, �e neum�
��ci {`ne'}?}

\mezilinky
\beginliteral
\uv{\dots a� na v�ky v�k�v \dots a~nikdy jinak.}
@endliteral
\uv{\dots a� na v�ky v�k�v \dots a~nikdy jinak.}

\mezilinky
\beginliteral
Mr.~J.~B.~Smith z~Washingtonu, D.~C., p�ijede
z~U.~S.~A. do \v CSFR v~p�tek 13.~8. v~9.~30.
@endliteral
Mr.~J.~B.~Smith z~Washingtonu, D.~C., p�ijede
z~U.~S.~A. do \v CSFR v~p�tek 13.~8. v~9.~30.

\mezilinky
\beginliteral
Nezkracujte pravou d�lku �se�ky n�sledovn�:
pr.~d.~�se�ky; rad�ji pi�te
pr.~d�l. �se�ky nebo
je�t� l�pe pr.~d�lka �se�ky.
(Prof.~K.~Havl��ek.)
@endliteral
Nezkracujte pravou d�lku �se�ky n�sledovn�:
pr.~d.~�se�ky; rad�ji pi�te pr.~d�l. �se�ky
nebo je�t� l�pe pr.~d�lka �se�ky.
(Prof.~K.~Havl��ek.)

\mezilinky
\beginliteral
\medskip
\line{lev� k��dlo \hfil lev� �to�n�k
\hfil st�edn� �to�n�k \hfil prav� �to�n�k
\hfil prav� k��dlo}
@endliteral
\medskip
\line{lev� k��dlo \hfil lev� �to�n�k
\hfil st�edn� �to�n�k \hfil prav� �to�n�k
\hfil prav� k��dlo}

\mezilinky
\beginliteral
\line{0 \hfil \hfil \hfil 3/5 \hfil 4/5 \hfil 1}
@endliteral
\line{0 \hfil \hfil \hfil 3/5 \hfil 4/5 \hfil 1}

\mezilinky
\beginliteral
\medskip\line{\hskip 1~in JEDNA \hfil DVA \hfil T�I}
@endliteral
\medskip
\line{\hskip 1 in JEDNA \hfil DVA \hfil T�I}

\mezilinky
\beginliteral
$C(n,r) = n!/(r!\,(n-r)!)$
@endliteral
$C(n,r) = n!/(r!\,(n-r)!)$

\mezilinky
\beginliteral
$a+b=c-d=xy=w/z$
$$a+b=c-d=xy=w/z$$
@endliteral
$a+b=c-d=xy=w/z$
$$a+b=c-d=xy=w/z$$

\mezilinky
\beginliteral
$ f(x,y) = x' + x(x+y) $
$$ f(x,y) = x' + x(x+y) $$
@endliteral
$ f(x,y) = x' + x(x+y) $
$$ f(x,y) = x' + x(x+y) $$

\mezilinky
\beginliteral
$\alpha\beta=\gamma+\delta$
$$\alpha\beta=\gamma+\delta$$
@endliteral
$\alpha\beta=\gamma+\delta$
$$\alpha\beta=\gamma+\delta$$

\mezilinky
\beginliteral
$\Gamma(n) = (n-1)!$
$$\Gamma(n) = (n-1)!$$
@endliteral
$\Gamma(n) = (n-1)!$
$$\Gamma(n) = (n-1)!$$

\mezilinky
\beginliteral
$\vec x\cdot \vec y  = \langle \vec x,
\vec y \rangle = 0$,
pr�v� kdy� $\vec x \perp \vec y$
@endliteral
$\vec x\cdot \vec y  = \langle \vec x,
\vec y \rangle = 0$,
pr�v� kdy� $\vec x \perp \vec y$

\mezilinky
\beginliteral
$\vec x\cdot \vec y  = \langle \vec x, \vec y \rangle
\not= 0$, pr�v� kdy� $\vec x \not\perp \vec y$
@endliteral
$\vec x\cdot \vec y  = \langle \vec x, \vec y \rangle
\not= 0$, pr�v� kdy� $\vec x \not\perp \vec y$

\mezilinky
\beginliteral
$(\forall x\in \Re)(\exists y\in\Re)$ $y>x$.
@endliteral
$(\forall x\in \Re)(\exists y\in\Re)$ $y>x$.

\mezilinky
\beginliteral
$x\wedge (y\vee z) = (x\wedge y) \vee (x\wedge z)$
@endliteral
$x\wedge (y\vee z) = (x\wedge y) \vee (x\wedge z)$

\mezilinky
\beginliteral
$2+4+6+\cdots +2n = n(n+1)$
@endliteral
$2+4+6+\cdots +2n = n(n+1)$

\mezilinky
\beginliteral
$e^x \quad e^{-x} \quad e^{i\pi}+1=0 \quad x_0 \quad x_0^2
\quad {x_0}^2 \quad 2^{x^x}$.
@endliteral
$e^x \quad e^{-x} \quad e^{i\pi}+1=0 \quad x_0 \quad x_0^2
\quad {x_0}^2 \quad 2^{x^x}$.

\mezilinky
\beginliteral
$\nabla^2 f(x,y) = {\partial^2 f \over\partial x^2}+ {\partial^2 f
\over \partial y^2}$.
@endliteral
$\nabla^2 f(x,y) = {\partial^2 f \over\partial x^2}+ {\partial^2 f
\over \partial y^2}$.

\mezilinky
\beginliteral
$\lim_{x\to 0} (1+x)^{1\over x}=e$.
@endliteral
$\lim_{x\to 0} (1+x)^{1\over x}=e$.

\mezilinky
\beginliteral
Mohutnost mno�iny $(-\infty, \infty)$ je $\aleph_1$.
@endliteral
Mohutnost mno�iny $(-\infty, \infty)$ je $\aleph_1$.

\mezilinky
\beginliteral
$\int_0^1 3x^2\,dx = 1$.
@endliteral
$\int_0^1 3x^2\,dx = 1$.

\mezilinky
\beginliteral
$\sqrt2 \quad \sqrt {x+y\over x-y} \quad \root 3 \of {10}$
\quad $e^{\sqrt x}$.
@endliteral
$\sqrt2 \quad \sqrt {x+y\over x-y} \quad \root 3 \of {10}$ \quad $e^{\sqrt x}$.

\mezilinky
\beginliteral
${a+b\over c}\quad {a\over b+c}\quad {1\over a+b+c} \not= {1\over a}+
{1\over b}+{1\over c}$.
@endliteral
${a+b\over c}\quad {a\over b+c}\quad {1\over a+b+c} \not= {1\over a}+
{1\over b}+{1\over c}$.

\mezilinky
\beginliteral
$\|x\| = \sqrt{x\cdot x}$.
@endliteral
$\|x\| = \sqrt{x\cdot x}$.

\mezilinky
\beginliteral
$\underline x \quad \overline y \quad \underline{\overline{x+y}}$.
@endliteral
$\underline x \quad \overline y \quad \underline{\overline{x+y}}$.

\mezilinky
\beginliteral
$\bigl \lceil \lfloor x \rfloor \bigr \rceil \leq \bigl
\lfloor \lceil x \rceil
\bigr \rfloor$.
@endliteral
$\bigl \lceil \lfloor x \rfloor \bigr \rceil \leq \bigl
\lfloor \lceil x \rceil
\bigr \rfloor$.

\mezilinky
\beginliteral
$\sin(2\theta) = 2\sin\theta\cos\theta
\quad \cos(2\theta) = 2\cos^2\theta - 1  $.
@endliteral
$\sin(2\theta) = 2\sin\theta\cos\theta
\quad \cos(2\theta) = 2\cos^2\theta - 1  $.

\mezilinky
\beginliteral
$$\int \csc^2x\, dx = -\cot x+ C
\qquad \lim_{\alpha\to 0} {\sin\alpha \over \alpha} = 1
\qquad \lim_{\alpha\to \infty} {\sin\alpha \over \alpha} = 0.$$
@endliteral
$$\int \csc^2x\, dx = -\cot x+ C
\qquad \lim_{\alpha\to 0} {\sin\alpha \over \alpha} = 1
\qquad \lim_{\alpha\to \infty} {\sin\alpha \over \alpha} = 0.$$

\mezilinky
\beginliteral
$$\tan(2\theta) = {2\tan\theta \over 1-\tan^2\theta}.$$
@endliteral
$$\tan(2\theta) = {2\tan\theta \over 1-\tan^2\theta}.$$

\mezilinky
\beginliteral
\proclaim Tvrzen� 1.
$\sum_{i<j}^n |X_i-X_j| = 0$, pr�v� kdy� $X_1=\cdots=X_n$.
@endliteral
\proclaim Tvrzen� 1.
$\sum_{i<j}^n |X_i-X_j| = 0$, pr�v� kdy� $X_1=\cdots=X_n$.
\par

\mezilinky
\beginliteral
$$ I_4 = \pmatrix{
1 &0 &0 &0 \cr
0 &1 &0 &0 \cr
0 &0 &1 &0 \cr
0 &0 &0 &1 \cr}$$
@endliteral
$$ I_4 = \pmatrix{
1 &0 &0 &0 \cr
0 &1 &0 &0 \cr
0 &0 &1 &0 \cr
0 &0 &0 &1 \cr}$$

\mezilinky
\beginliteral
$$ |x| = \left\{ \matrix{ x & x \ge 0 \cr
                         -x & x \le 0 \cr} \right.$$
@endliteral
$$ |x| = \left\{ \matrix{
x & x \ge 0 \cr
-x & x \le 0 \cr} \right.$$

\mezilinky
\beginliteral
\settabs \+ \hskip 2 in & \hskip .75in & \hskip 1cm& \cr
\+ &�vestky &\hfill 8&,00 K� \cr
\+ &K�va &\hfill 12&,00 K�\cr
\+ &�v�ka�ka &\hfill 10&,00 K�\cr
\+ &Houby &\hfill 16&,50 K�\cr
\+ &Utopenec &\hfill 12&,00 K�\cr
\+ &Pomeran�e &\hfill 16&,40 K�\cr
\+ &Slivovice &\hfill 80&,00 K�\cr
\+ &Rohl�k &\hfill 0&,30 K�\cr
\+ &Cigarety &\hfill 90&,00 K�\cr
\+ &Uzen� b��ek &\hfill 18&,60 K�\cr
\+ &Pivo &\hfill\underbar{\ \ 35}&\underbar{,00 K�}  \cr
\+ &Celkem &\hfill 298&,80 K�\cr
@endliteral
\settabs \+ \hskip 2 in & \hskip .75in & \hskip 1cm& \cr
\+ &�vestky &\hfill 8&,00 K� \cr
\+ &K�va &\hfill 12&,00 K�\cr
\+ &�v�ka�ka &\hfill 10&,00 K�\cr
\+ &Houby &\hfill 16&,50 K�\cr
\+ &{Utopenec} &\hfill 12&,00 K�\cr
\+ &{Pomeran�e} &\hfill 16&,40 K�\cr
\+ &Slivovice &\hfill 80&,00 K�\cr
\+ &Rohl�k &\hfill 0&,30 K�\cr
\+ &Cigarety &\hfill 90&,00 K�\cr
\+ &{Uzen� b��ek} &\hfill 18&,60 K�\cr
\+ &Pivo &\hfill\underbar{\ \ 35}&\underbar{,00 K�}  \cr
\+ &Celkem &\hfill 298&,80 K�\cr

\mezilinky
\beginliteral
\medskip
\settabs \+ \hskip 1cm&\hskip 1 cm&\hskip 1 cm& \cr
\moveright 2 in
\vbox{
\hrule width 3 cm
\+  \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm
  & \vrule height 1 cm \cr
\hrule width 3 cm
\+  \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm
  & \vrule height 1 cm \cr
\hrule width 3 cm
\+  \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm
  & \vrule height 1 cm \cr
\hrule width 3 cm
}
@endliteral
\medskip
\settabs \+ \hskip 1cm&\hskip 1 cm&\hskip 1 cm& \cr
\moveright 2 in
\vbox{
\hrule width 3 cm
\+  \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm
  & \vrule height 1 cm \cr
\hrule width 3 cm
\+  \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm
  & \vrule height 1 cm \cr
\hrule width 3 cm
\+  \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm & \vrule height 1 cm
  & \vrule height 1 cm \cr
\hrule width 3 cm
}

\mezilinky
\vskip10pt
\beginliteral
\hbox to 4.5 in{Za��n�me\dotfill 1}
\hbox to 4.5 in{V�echny velk� a~mal� znaky\dotfill 9}
@endliteral
\hbox to 4.5 in{Za��n�me\dotfill 1}
\hbox to 4.5 in{V�echny velk� a~mal� znaky\dotfill 9}

\mezilinky
\beginliteral
\def\boxtext#1{%
\vbox{%
      \hrule
      \hbox{\strut \vrule{} #1 \vrule}%
      \hrule
     }%
}
\moveright 2 in \vbox{\offinterlineskip
\hbox{\boxtext{6}\boxtext{1}\boxtext {8}}
\hbox{\boxtext{7}\boxtext{5}\boxtext{3}}
\hbox{\boxtext{2}\boxtext{9}\boxtext{4}}
}
@endliteral
\def\boxtext#1{%
\vbox{%
      \hrule
      \hbox{\strut \vrule{} #1 \vrule}%
      \hrule
     }%
}
\moveright 2 in \vbox{\offinterlineskip
\hbox{\boxtext 6\boxtext 1\boxtext 8}
\hbox{\boxtext 7\boxtext 5\boxtext 3}
\hbox{\boxtext 2\boxtext 9\boxtext 4}
}
\vskip \baselineskip \hrule

\write\contents{\string\par}

%\vfill
%\datestamp

\bye

